L 335/38
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
29.12.2022.
(9)
Tas atspoguļo svarīgo lomu, ko atjaunīgā enerģija var spēlēt Savienības energosistēmas dekarbonizācijā, piedāvājot tūlītēju fosilās enerģijas aizstāšanas risinājumu un risinot saasināto tirgus situāciju.
Lai novērstu šaurās vietas atļauju piešķiršanas procesā un atjaunīgās enerģijas staciju ekspluatācijā, vismaz attiecībā uz projektiem, kas atzīti par projektiem sabiedrības interesēs, plānošanas un atļauju piešķiršanas procesā, kad kādā individuālā gadījumā tiek veikta juridisko interešu sabalansēšana, prioritāte būtu jāpiešķir no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas staciju būvniecībai un ekspluatācijai un ar tām saistītās tīkla infrastruktūras pilnveidošanai.
Attiecībā uz sugu aizsardzību šī prioritāte būtu jāpiešķir tikai tad, ja un ciktāl tiek veikti piemēroti sugu saglabāšanas pasākumi, kas veicina sugu populāciju saglabāšanu vai atjaunošanu labvēlīgā saglabāšanās stāvoklī, un šim nolūkam dara pieejamus pietiekamus finanšu resursus, kā arī platības.
(10)
Saules enerģija ir svarīgs atjaunīgās enerģijas avots, kas var palīdzēt pielikt punktu Savienības atkarībai no Krievijas fosilā kurināmā, vienlaikus panākot pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku.
Saules fotoelementu enerģija, kas ir viens no pieejamajiem elektroenerģijas avotiem un rada vismazākās izmaksas, un saules siltumenerģijas tehnoloģijas, kas nodrošina atjaunīgu siltumapgādi par zemām izmaksām uz vienu siltuma vienību, var ieviest ātri, un šie enerģijas avoti var sniegt tiešu labumu iedzīvotājiem un uzņēmumiem.
Šajā kontekstā saskaņā ar Komisijas 2022. gada 18. maija Paziņojumu ar nosaukumu “ES saules enerģijas stratēģija” Savienībā tiks atbalstīta noturīgas industriālas saules enerģijas vērtības ķēdes izveide, arī izmantojot Saules fotoelementu industrijas aliansi, kas darbību sāks 2022. gada beigās.
Uzlaboti un ātrāki atļauju piešķiršanas procesi atjaunīgās enerģijas projektiem palīdzēs atbalstīt Savienības tīras enerģijas tehnoloģiju ražošanas jaudu palielināšanu.
Pašreizējie apstākļi, it sevišķi ļoti lielais enerģijas cenu svārstīgums, prasa nekavējoties nodrošināt, ka atļauju piešķiršanas procesi kļūst ievērojami ātrāki, tādējādi būtiski paātrinot tempu, kādā uz mākslīgām struktūrām uzstāda saules enerģijas aprīkojumu, kas parasti ir mazāk sarežģīti nekā aprīkojuma uzstādīšana uz zemes; tas ir ātrs veids, kā palīdzēt mīkstināt pašreizējās enerģētiskās krīzes ietekmi, ar noteikumu, ka tiek saglabāta tīkla stabilitāte, uzticamība un drošums.
Iepriekš minētā iemesla dēļ būtu jāpanāk, ka atļauju piešķiršanas procesi minētajām iekārtām ir īsāki nekā citiem atjaunīgās enerģijas projektiem.
(11)
Atļauju piešķiršanas process, kas jāizpilda, lai esošās vai nākotnē paredzētās mākslīgās struktūrās, kuru izveides mērķis nav saules enerģijas ražošana, uzstādītu saules enerģijas aprīkojumu un ierīkotu ar to saistītos līdzās izvietojamos uzkrāšanas aktīvus un tīkla pieslēgumus, nedrīkstētu ilgt vairāk par trīs mēnešiem.
Attiecībā uz minētajām iekārtām būtu jāievieš īpaša atkāpe no prasības veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (2), ņemot vērā, ka tās, visticamāk, neradīs bažas, kas saistītas ar konkurējošiem telpas izmantošanas veidiem vai vidisko ietekmi.
Investēšana mazās, decentralizētās saules enerģijas iekārtās, lai kļūtu par atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju, ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā enerģijas patērētāji var samazināt rēķinus par enerģiju un pakļautību cenu svārstīgumam.
Būtu jāļauj dalībvalstīm šo īsāko termiņu un šo atkāpi konkrētu pamatotu iemeslu dēļ neattiecināt uz konkrētām teritorijām vai struktūrām.
(12)
Turklāt pašpatēriņa iekārtas, arī tās, kas domātas tādiem kolektīvajiem pašpatērētājiem kā vietējās energokopienas, palīdz samazināt kopējo dabasgāzes pieprasījumu, palielināt sistēmas noturību un sasniegt Savienības atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus.
Tāda saules enerģijas aprīkojuma , kura jauda ir mazāka par 50 kW, tostarp atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju iekārtu, uzstādīšanai visticamāk, nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz vidi vai tīklu, un tās nerada bažas par drošumu.
Turklāt mazām iekārtām parasti nav vajadzīga jaudas palielināšana tīkla pieslēgumpunktā.
Ņemot vērā šādu iekārtu tūlītējo pozitīvo ietekmi uz patērētājiem un ierobežoto vidisko ietekmi, ko tās varētu radīt, ir lietderīgi tām piemērojamo atļauju piešķiršanas procesu racionalizēt vēl vairāk, ar noteikumu, ka tās nepārsniedz pieslēguma sadales tīklam esošo jaudu, relevantajos atļauju piešķiršanas procesos ieviešot piekrītošas administratīvās klusēšanas koncepciju, kas veicinātu un paātrinātu šo iekārtu ieviešanu un to sniegto priekšrocību izmantošanu īstermiņā.
Būtu jāļauj dalībvalstīm savu iekšējo ierobežojumu dēļ piemērot robežvērtību, kas ir zemāka par 50 kW, ar noteikumu, ka minētā robežvērtība joprojām pārsniedz 10,8 kW.
Jebkurā gadījumā, atļauju piešķiršanas procesā, kas ilgst vienu mēnesi, attiecīgās iestādes vai struktūras var noraidīt par šādām iekārtām saņemtos pieteikumus, sniedzot pienācīgi pamatotu atbildi, kurā noraidījumu pamato ar tīkla drošības, stabilitātes un uzticamības apsvērumiem.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).