L 335/38
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 12 29
(9)
laikantis šio požiūrio atsižvelgiama į galimą svarbų atsinaujinančiųjų išteklių energijos vaidmenį mažinant Sąjungos energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro, nes siūlomi neatidėliotini sprendimai, susiję su energijos, kuriai gaminti naudojamas iškastinis kuras, pakeitimu alternatyvių šaltinių energija, ir sprendžiama pablogėjusios padėties rinkoje problema.
Kad būtų pašalintos leidimų išdavimo proceso ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos jėgainių eksploatavimo kliūtys, vykdant planavimo ir leidimų išdavimo procesus konkrečiais – bent jau projektų, kurie pripažinti viešojo intereso projektais, – atvejais derinant teisinius interesus pirmenybė turėtų būti teikiama atsinaujinančiųjų išteklių energijos jėgainių statybai bei eksploatavimui ir susijusios tinklo infrastruktūros plėtrai.
Kalbant apie rūšių apsaugą, ta pirmenybė turėtų būti teikiama tik tuo atveju, jei imamasi rūšims išsaugoti būtinų tinkamų priemonių, padedančių išlaikyti arba atkurti gerą rūšių populiacijų išsaugojimo būklę, ir tik tiek, kiek tokių priemonių imamasi, ir šiam tikslui skiriama pakankamai finansinių išteklių bei teritorijų;
(10)
saulės energija – svarbus atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinis, kuriuo naudojantis būtų panaikinta Sąjungos priklausomybė nuo Rusijos iškastinio kuro ir kartu pereita prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos.
Fotovoltinės saulės energijos – vieno iš mažiausiai kainuojančių turimų elektros energijos šaltinių – ir saulės šilumos energijos technologijas, kurios naudojamos šilumai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti mažomis šilumos vieneto sąnaudomis, galima įdiegti sparčiai, be to, jos gali duoti tiesioginės naudos piliečiams ir įmonėms.
Atsižvelgiant į tai ir vadovaujantis 2022 m. gegužės 18 d.
Komisijos komunikatu „ES saulės energetikos strategija“, bus remiama atsparios pramoninės saulės energetikos vertės grandinės Sąjungoje plėtra, be kita ko, pasitelkiant 2022 m. pabaigoje veiklą pradėsiantį Saulės fotovoltinių technologijų pramonės aljansą.
Sparčiau ir tinkamiau vykdant leidimų įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektus išdavimo procesus bus prisidedama prie Sąjungos švarios energijos technologijų gamybos pajėgumų plėtros.
Esant dabartinėms aplinkybėms ir, visų pirma, labai nepastovioms energijos kainoms, būtina imtis skubių veiksmų, kad būtų gerokai pagreitinti leidimų išdavimo procesai ir taip reikšmingai paspartintas saulės energijos įrangos įrengimo ant dirbtinių konstrukcijų tempas, nes ši įranga paprastai yra mažiau sudėtinga nei ant žemės diegiami įrenginiai, todėl gali greitai prisidėti prie dabartinės energetikos krizės padarinių švelninimo, su sąlyga, kad užtikrinamas tinklo stabilumas, tinklo patikimumas ir tinklo sauga.
Todėl tiems įrenginiams turėtų būti taikomi trumpesni leidimų išdavimo procesai, palyginti su kitiems atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektams taikomais procesais;
(11)
ilgiausia leidimų įrengti saulės energijos įrangą ir toje pačioje vietoje – su ja susijusius energijos kaupimo ir prijungimo prie tinklo įrenginius ant kitiems nei saulės energijos gamyba tikslams sukurtų esamų ar būsimų dirbtinių konstrukcijų, išdavimo proceso trukmė turėtų būti trys mėnesiai.
Taip pat turėtų būti nustatyta konkreti tiems įrenginiams taikoma nuostata, leidžianti nukrypti nuo reikalavimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/92/ES (2) atlikti poveikio aplinkai vertinimus, nes jie neturėtų kelti susirūpinimo dėl konkuruojančio erdvės naudojimo ar poveikio aplinkai.
Investicijos į nedidelius decentralizuotus saulės energijos įrenginius, taip tampant iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojais, yra viena iš veiksmingiausių priemonių, galinčių padėti energijos vartotojams mažinti savo sąskaitas už energiją ir kainų nepastovumo poveikį.
Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama tam tikroms teritorijoms arba konstrukcijoms netaikyti šio trumpesnio termino ir dėl tam tikrų pagrįstų priežasčių taikyti šią nukrypti leidžiančią nuostatą;
(12)
diegiant energijos gamybos savo reikmėms įrenginius, be kita ko, skirtus tiems kolektyviniams pasigamintos energijos vartotojams, kaip vietos energetikos bendrijos, taip pat prisidedama prie bendro gamtinių dujų paklausos mažinimo, sistemos atsparumo didinimo ir Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų įgyvendinimo.
Tikėtina, kad saulės energijos įrangos, kurios galia yra mažesnė nei 50 kW, įskaitant įrenginius iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojams, įrengimas neturės didelio neigiamo poveikio aplinkai ar tinklui ir nekels susirūpinimo dėl saugos.
Be to, iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojų nedidelių įrenginių atveju paprastai nereikia didinti galios prijungimo prie tinklo taške.
Atsižvelgiant į tiesioginį teigiamą šio tipo įrenginių poveikį vartotojams ir galimą ribotą jų poveikį aplinkai, taip pat siekiant paskatinti bei paspartinti tų įrenginių diegimą ir sudaryti galimybes trumpuoju laikotarpiu pasinaudoti jų teikiama nauda, tikslinga dar labiau supaprastinti jiems taikomą leidimų išdavimo procesą su sąlyga, kad jų galia neviršys esamos prijungimo prie skirstomojo tinklo galios, į atitinkamus leidimų išdavimo procesus įtraukiant nebylaus administracinio pritarimo koncepciją.
Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama dėl jų vidaus apribojimų taikyti žemesnę nei 50 kW ribinę vertę, su sąlyga, kad ši ribinė vertė bus didesnė nei 10,8 kW.
Bet kokiu atveju, vieną mėnesį trunkančio leidimų išdavimo proceso metu atitinkamos institucijos ar subjektai gali atmesti gautas paraiškas dėl tokių įrenginių dėl priežasčių, susijusių su tinklo sauga, stabilumu ir patikimumu, pateikdami tinkamai pagrįstą atsakymą;
(2) 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).