L 335/38
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.12.29.
(9)
Ez jól mutatja, milyen fontos szerepet játszhat a megújuló energia az Unió energiarendszerének dekarbonizációjában azáltal, hogy a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energia kiváltására irányuló azonnali megoldásokat kínál és kezeli a súlyos piaci helyzetet.
A megújulóenergia-erőművek engedélyezési eljárásában és üzemeltetésében, a tervezési folyamatban és engedélyezési eljárásban jelentkező szűk keresztmetszetek felszámolása érdekében a megújulóenergia-erőművek építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését prioritásként kell kezelni az egyedi esetekben fennálló jogi érdekek mérlegelése során, legalább a közérdeket képviselőnek elismert projektek esetében.
A fajok védelme tekintetében, akkor kerülhet sor az említett, prioritásként való kezelésre, ha és amennyiben sor kerül a faj populációi kedvező védettségi állapotának fenntartásához vagy helyreállításához hozzájáruló megfelelő fajvédelmi intézkedések meghozatalára, és e célból elegendő pénzügyi erőforrást és területet bocsátanak rendelkezésre.
(10)
Az Unió orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének megszüntetése, valamint a klímasemleges gazdaságra való átállás megvalósítása szempontjából a kulcsfontosságú megújulóenergia-forrás a napenergia.
A fotovoltaikus napenergia – amely a rendelkezésre álló egyik legkevesebbe kerülő villamosenergia-forrás – és a naphőenergiatechnológiák – amelyek alacsony egységenkénti költségek mellett biztosítanak megújuló fűtési megoldást – gyorsan bevezethetők, és közvetlen módon szolgálhatják a polgárok és a vállalkozások javát.
Éppen ezért és a Bizottság 2022. május 18-i „ Az uniós napenergia-stratégia” című közleményével összhangban az Unióban támogatni kell egy reziliens ipari napenergia-értéklánc kialakítását, többek között a 2022 végén létrejövő fotovoltaikusnapelem-ipari szövetség segítségével.
A megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásainak felgyorsítása és optimalizálása elő fogja segíteni a tisztaenergia-technológiára vonatkozó uniós gyártási kapacitás bővítését.
A jelenlegi körülmények és különösen az energiaárak igen nagy volatilitása azonnali fellépést tesznek szükségessé az engedélyezési eljárások jelentős felgyorsításának biztosítására annak érdekében, hogy lényegesen gyorsabbá váljon a napenergiát hasznosító berendezések mesterséges építményeken történő telepítésének üteme – amely telepítés általában kevésbé összetett, mint a talajon lévő létesítményeké, és hozzájárulhat a jelenlegi energiaválság hatásainak mielőbbi enyhítéséhez –, feltéve hogy nem sérül a hálózat stabilitása, megbízhatósága és biztonsága.
Ezért az említett berendezések számára az egyéb megújulóenergia-projektekhez képest rövidebb engedélyezési eljárásokat indokolt biztosítani.
(11)
A napenergiát hasznosító berendezéseknek, valamint a kapcsolódó közös elhelyezésű tárolóknak és hálózati csatlakoztatásnak a napenergia-termeléstől eltérő célokra létrehozott meglévő vagy jövőbeli mesterséges struktúrákon történő telepítésére vonatkozó engedélyezési eljárás határideje legfeljebb három hónap lehet.
A 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) szerinti környezeti hatásvizsgálatok elvégzésének követelménye alóli egyedi eltérést kell bevezetni az említett berendezések tekintetében is, mivel azok valószínűleg nem vetnek fel aggályokat a területek egymással versengő használati módjaival vagy a környezeti hatásokkal kapcsolatban.
A napenergiát hasznosító kis méretű decentralizált berendezésekbe történő beruházás az egyik leghatékonyabb mód, amellyel a termelő-fogyasztók csökkenthetik energiaköltségeiket és az áringadozásoknak való kitettségüket.
A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos indokolt okokból egyes területeket vagy struktúrákat kizárjanak e rövidebb határidő és ezen eltérés hatálya alól.
(12)
Az energia-önellátást célzó létesítmények – többek között azok, amelyek kollektív termelő-fogyasztók, például a helyi energiaközösségek berendezései – hozzájárulnak a földgáz iránti általános kereslet csökkenéséhez, a rendszer rezilienciájának fokozásához és a megújuló energiára vonatkozó uniós célkitűzések eléréséhez is.
Az 50 kW-nál kisebb teljesítményű, napenergiát hasznosító berendezések – a termelő-fogyasztók létesítményeit is beleértve – telepítése valószínűleg nem gyakorol jelentős káros hatást a környezetre vagy a hálózatra, és nem vet fel biztonsági aggályokat.
Emellett a termelő-fogyasztók kisebb létesítményei általában nem igényelnek kapacitásbővítést a hálózati csatlakoztatási ponton.
Tekintettel az ilyen létesítmények fogyasztókat érintő azonnali előnyeire és korlátozott környezeti hatásaira és feltéve, hogy a kapacitásuk nem haladja meg az elosztóhálózathoz való csatlakozás meglévő kapacitását, helyénvaló tovább egyszerűsíteni a rájuk vonatkozó engedélyezési eljárást azáltal, hogy a vonatkozó eljárások részévé teszik a hallgatólagos beleegyezés elvén alapuló közigazgatási eljárást, előmozdítva és felgyorsítva e létesítmények telepítését annak érdekében, hogy hasznuk már rövid távon kiaknázható legyen.
A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a belső korlátaik miatt 50 kW-nál alacsonyabb küszöbértéket alkalmazzanak, feltéve, hogy a küszöbérték magasabb, mint 10,8 kW.
Mindenesetre az érintett szervezetek az egy hónapos engedélyezési eljárás során kellően megindokolt válasz útján elutasíthatják az ilyen létesítményekre vonatkozóan beérkezett kérelmeket a hálózat biztonságával, stabilitásával és megbízhatóságával kapcsolatos okokból.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2011/92/EU irányelve (2011. december 13.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 26., 2012.1.28., 1.o.).