L 333/98
SL
Uradni list Evropske unije
27.12.2022
(94)
Države članice lahko vlogo pristojnih organov za storitve zaupanja dodelijo nadzornim organom v okviru Uredbe (EU) št.
910/2014, da zagotovijo nadaljevanje sedanjih praks ter nadgradijo znanje in izkušnje, pridobljene pri uporabi navedene uredbe.
V tem primeru bi morali pristojni organi na podlagi te direktive pravočasno in tesno sodelovati s temi nadzornimi organi in si izmenjati ustrezne informacije, da se zagotovita učinkovit nadzor in skladnost ponudnikov storitev zaupanja z zahtevami iz te direktive in Uredbe (EU) št.
910/2014.
Skupina CSIRT ali pristojni organ iz te direktive bi moral, kadar je ustrezno, nemudoma obvestiti nadzorni organ iz Uredbe (EU) št.
910/2014 o vsaki priglašeni pomembni kibernetski grožnji ali incidentu, ki vpliva na storitve zaupanja, ter o vseh kršitvah te direktive s strani ponudnika storitev zaupanja.
Države članice lahko za namene poročanja po potrebi uporabijo enotno vstopno točko, ki je bila vzpostavljena za namene skupnega in samodejnega poročanja o incidentih nadzornemu organu iz Uredbe (EU) št.
910/2014 ter skupini CSIRT in pristojnemu organu iz te direktive.
(95)
Kadar je ustrezno in za preprečitev nepotrebnih motenj, bi bilo treba pri prenosu te direktive upoštevati obstoječe nacionalne smernice, sprejete za prenos pravil, povezanih z varnostnimi ukrepi, določenimi v členih 40 in 41 Direktive (EU) 2018/1972, s čimer bi se nadgradili znanje in spretnosti, ki so že bili pridobljeni v okviru Direktive (EU) 2018/1972 glede varnostnih ukrepov in priglasitev incidentov.
Da bi se olajšala harmonizacija in prehod ter bi bile motnje čim manjše, lahko ENISA pripravi tudi usmeritve v zvezi z zahtevami glede varnosti in obveznosti poročanja za ponudnike javnih elektronskih komunikacijskih omrežij ali javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev.
Države članice lahko vlogo pristojnih organov za elektronske komunikacije dodelijo nacionalnim regulativnim organom iz Direktive (EU) 2018/1972, da zagotovijo nadaljevanje sedanjih praks ter nadgradijo znanje in izkušnje, pridobljene pri izvajanju navedene direktive.
(96)
Glede na vse večji pomen medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, kot so opredeljene v Direktivi (EU) 2018/1972, je treba zagotoviti, da se tudi za take storitve uporabljajo ustrezne varnostne zahteve, ob upoštevanju njihove posebne narave in gospodarskega pomena.
S širjenjem napadne površine postajajo medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, kot so sporočilne storitve, močno razširjeni napadni vektorji.
Zlonamerni storilci uporabljajo platforme za komuniciranje in privabljanje žrtev, da odprejo spletne strani, ki niso varne, kar povečuje verjetnost incidentov, ki vključujejo izkoriščanje osebnih podatkov in s tem varnost omrežnih in informacijskih sistemov.
Ponudniki medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, bi morali zagotoviti raven varnosti omrežnih in informacijskih sistemov, primerno obstoječim tveganjem.
Ker ponudniki medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, običajno nimajo dejanskega nadzora nad prenosom signalov prek omrežja, je mogoče raven tveganj za take storitve v nekaterih pogledih šteti za manjšo kot pri tradicionalnih elektronskih komunikacijskih storitvah.
Enako velja za medosebne komunikacijske storitve, kot so opredeljene v Direktivi (EU) 2018/1972, ki uporabljajo številke in nimajo dejanskega nadzora nad prenosom signalov.
(97)
Notranji trg je bolj odvisen od delovanja interneta kot kdaj koli prej.
Storitve skoraj vseh bistvenih in pomembnih subjektov so odvisne od storitev, ki se opravljajo prek interneta.
Za zagotovitev nemotenega opravljanja storitev bistvenih in pomembnih subjektov je pomembno, da imajo vsi ponudniki javnih elektronskih komunikacijskih omrežij vzpostavljene ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganj za kibernetsko varnost in da poročajo o pomembnih incidentih v zvezi z njo.
Države članice bi morale zagotoviti, da se ohrani varnost javnih elektronskih komunikacijskih omrežij in da so njihovi bistveni varnostni interesi zaščiteni pred sabotažo in vohunjenjem.
Ker mednarodna povezljivost krepi in pospešuje konkurenčno digitalizacijo Unije in njenega gospodarstva, bi bilo treba o incidentih, ki vplivajo na podmorske komunikacijske kable, poročati skupini CSIRT ali po potrebi pristojnemu organu.
Nacionalna strategija za kibernetsko varnost bi morala po potrebi upoštevati kibernetsko varnost podmorskih komunikacijskih kablov ter vključevati kartiranje morebitnih tveganj za kibernetsko varnost in blažilne ukrepe, da se zagotovi najvišja raven njihove zaščite.