L 333/90
SK
Úradný vestník Európskej únie
27.12.2022
(51)
Členské štáty by mali podporovať využívanie každej inovatívnej technológie vrátane umelej inteligencie, ktorej používanie by mohlo zlepšiť odhaľovanie a prevenciu kybernetických útokov, čo by umožnilo účinnejšie presmerovanie zdrojov na kybernetické útoky.
Členské štáty by preto mali vo svojich národných stratégiách kybernetickej bezpečnosti podporovať činnosti v oblasti výskumu a vývoja s cieľom uľahčiť používanie takýchto technológií, najmä tých, ktoré sa týkajú automatizovaných alebo poloautomatizovaných nástrojov v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a v prípade potreby spoločné využívanie údajov potrebných na odbornú prípravu používateľov takejto technológie a na jej zlepšenie.
Používanie akejkoľvek inovatívnej technológie vrátane umelej inteligencie by malo byť v súlade s právom Únie v oblasti ochrany údajov vrátane zásad ochrany údajov, ktorými sú presnosť údajov, minimalizácia údajov, spravodlivosť a transparentnosť a bezpečnosť údajov, napríklad využitím najmodernejšieho šifrovania.
Mali by sa v plnej miere využiť požiadavky na špecificky navrhnutú a štandardnú ochranu údajov stanovené v nariadení (EÚ) 2016/679.
(52)
Nástroje a aplikácie kybernetickej bezpečnosti s otvoreným zdrojovým kódom môžu prispieť k vyššej miere otvorenosti a môžu mať pozitívny vplyv na efektívnosť priemyselných inovácií.
Otvorené normy uľahčujú interoperabilitu medzi bezpečnostnými nástrojmi, čo je prínosom pre bezpečnosť zainteresovaných strán z oblasti priemyslu.
Nástroje a aplikácie kybernetickej bezpečnosti s otvoreným zdrojovým kódom môžu mobilizovať širšiu komunitu vývojárov a umožniť diverzifikáciu dodávateľov.
Otvorený zdrojový kód môže viesť k transparentnejšiemu procesu overovania nástrojov súvisiacich s kybernetickou bezpečnosťou a ku komunitnému procesu objavovania zraniteľností.
Členské štáty by preto mali mať možnosť podporovať používanie softvéru s otvoreným zdrojovým kódom a otvorených noriem uplatňovaním politík týkajúcich sa využívania otvorených údajov a otvoreného zdrojového kódu ako súčasti bezpečnosti prostredníctvom transparentnosti.
Politiky podporujúce zavedenie a udržateľné využívanie nástrojov kybernetickej bezpečnosti s otvoreným zdrojovým kódom majú osobitný význam pre malé a stredné podniky, ktoré čelia značným nákladom na vykonávanie, ktoré by sa mohli minimalizovať znížením potreby špecifických aplikácií alebo nástrojov.
(53)
Verejnoprospešné služby sú čoraz viac napojené na digitálne siete v mestách s cieľom zlepšiť siete mestskej dopravy, modernizovať zariadenia na zásobovanie vodou a zneškodňovanie odpadu a zvýšiť efektívnosť osvetlenia a vykurovania budov.
Uvedené digitalizované verejnoprospešné služby sú zraniteľné voči kybernetickým útokom a v prípade úspešného kybernetického útoku predstavujú riziko poškodenia občanov vo veľkom rozsahu z dôvodu ich vzájomnej prepojenosti.
Členské štáty by mali v rámci svojej národnej stratégie kybernetickej bezpečnosti vypracovať politiku, ktorá sa bude zaoberať rozvojom takýchto prepojených alebo inteligentných miest a ich potenciálnym vplyvom na spoločnosť.
(54)
V posledných rokoch Únia čelila exponenciálnemu nárastu ransomvérových útokov, pri ktorých malvér šifruje údaje a systémy a požaduje platbu výkupného za odblokovanie.
Nárast frekvencie a závažnosti ransomvérových útokov môže byť spôsobený viacerými faktormi, ako sú rôzne modely útokov, kriminálne obchodné modely súvisiace s „ransomvérom ako službou“ a kryptomenami, požiadavky na výkupné a nárast útokov na dodávateľské reťazce.
Členské štáty by mali v rámci svojich národných stratégií kybernetickej bezpečnosti vypracovať politiku, ktorá bude riešiť nárast ransomvérových útokov.
(55)
Verejno-súkromné partnerstvá v oblasti kybernetickej bezpečnosti môžu poskytnúť vhodný rámec pre výmenu znalostí, výmenu najlepších postupov a vytvorenie spoločnej úrovne porozumenia medzi zainteresovanými stranami.
Členské štáty by mali presadzovať politiky na podporu vytvárania verejno-súkromných partnerstiev zameraných špecificky na kybernetickú bezpečnosť.
Pokiaľ ide o verejno-súkromné partnerstvá, uvedené politiky by mali spresniť okrem iného ich pôsobnosť a zapojené zainteresované strany, model riadenia, dostupné možnosti financovania a interakciu medzi zúčastnenými zainteresovanými stranami.
Verejno-súkromné partnerstvá môžu využívať odborné znalosti subjektov súkromného sektora na pomoc príslušným orgánom pri rozvoji špičkových služieb a procesov vrátane výmeny informácií, včasného varovania, cvičení zameraných na kybernetické hrozby a incidenty, krízového riadenia a plánovania odolnosti.
(56)
Členské štáty by sa mali vo svojich národných stratégiách kybernetickej bezpečnosti zaoberať osobitnými potrebami, ktoré majú v oblasti kybernetickej bezpečnosti malé a stredné podniky.
Malé a stredné podniky predstavujú v celej Únii veľký percentuálny podiel priemyselného a obchodného trhu a často majú ťažkosti s prispôsobením sa novým obchodným postupom v prepojenejšom svete a digitálnemu prostrediu, v ktorom zamestnanci pracujú z domu a obchodné činnosti sa čoraz častejšie vykonávajú online.
Niektoré malé a stredné podniky čelia osobitným výzvam v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako je nízke kybernetické povedomie, nedostatočná bezpečnosť vzdialených IT, vysoké náklady na riešenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti a zvýšená úroveň hrozieb, ako je napríklad ransomvér, v súvislosti s ktorými by mali dostať usmernenia a podporu.
Malé a stredné podniky sa čoraz viac stávajú terčom útokov na dodávateľské reťazce z dôvodu ich menej prísnych opatrení na riadenie kybernetických rizík a zvládanie útokov a skutočnosti, že majú obmedzené bezpečnostné zdroje.
Takéto útoky na dodávateľské reťazce majú vplyv nielen na malé a stredné podniky a ich izolovanú činnosť, ale môžu mať aj kaskádový účinok na väčšie útoky na subjekty, ktorým poskytli dodávky.
Členské štáty by mali prostredníctvom svojich národných