L 333/98
SK
Úradný vestník Európskej únie
27.12.2022
(94)
Členské štáty môžu prideliť úlohu príslušných orgánov, pokiaľ ide o dôveryhodné služby, orgánom dohľadu podľa nariadenia (EÚ) č. 910/2014 s cieľom zabezpečiť pokračovanie súčasných postupov a stavať na poznatkoch a skúsenostiach získaných pri uplatňovaní uvedeného nariadenia.
V takom prípade by príslušné orgány podľa tejto smernice mali úzko a včas spolupracovať s uvedenými orgánmi dohľadu formou výmeny relevantných informácií s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a súlad poskytovateľov dôveryhodných služieb s požiadavkami stanovenými v tejto smernici a v nariadení (EÚ) č. 910/2014.
V náležitých prípadoch by jednotka CSIRT alebo príslušný orgán podľa tejto smernice mal bezodkladne informovať orgán dohľadu podľa nariadenia (EÚ) č. 910/2014 o každej oznámenej významnej kybernetickej hrozbe alebo incidente ovplyvňujúcich dôveryhodné služby, ako aj o akomkoľvek porušení tejto smernice zo strany poskytovateľa dôveryhodných služieb.
Na účely oznamovania môžu členské štáty podľa potreby použiť jednotný vstupný bod zriadený v záujme dosiahnutia spoločného a automatického oznamovania incidentov orgánu dohľadu podľa nariadenia (EÚ) č. 910/2014 a jednotke CSIRT alebo príslušnému orgánu podľa tejto smernice.
(95)
V prípade potreby a s cieľom zabrániť zbytočnému narušeniu by sa pri transpozícii tejto smernice mali zohľadniť existujúce vnútroštátne usmernenia prijaté na účely transpozície pravidiel týkajúcich sa bezpečnostných opatrení stanovených v článkoch 40 a 41 smernice (EÚ) 2018/1972, čím by sa stavalo na poznatkoch a skúsenostiach získaných podľa smernice (EÚ) 2018/1972 v súvislosti s bezpečnostnými opatreniami a oznamovaním incidentov.
Agentúra ENISA môže vypracovať aj usmernenia zamerané na požiadavky týkajúce sa bezpečnosti a na oznamovacie povinnosti určené poskytovateľom verejných elektronických komunikačných sietí alebo verejne dostupných elektronických komunikačných služieb s cieľom uľahčiť harmonizáciu a prechod a minimalizovať narušenie.
Členské štáty môžu prideliť úlohu príslušných orgánov pre elektronické komunikácie národným regulačným orgánom podľa smernice (EÚ) 2018/1972 s cieľom zabezpečiť pokračovanie súčasných postupov a stavať na poznatkoch a skúsenostiach získaných pri vykonávaní uvedenej smernice.
(96)
Vzhľadom na rastúci význam interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania, ako sú vymedzené v smernici (EÚ) 2018/1972, je potrebné zabezpečiť, aby takéto služby tiež podliehali príslušným bezpečnostným požiadavkám vzhľadom na ich špecifický charakter a hospodársky význam.
Keďže priestor na útoky sa naďalej rozširuje, interpersonálne komunikačné služby nezávislé od číslovania, ako sú služby zasielania správ, sa stávajú veľmi rozšírenými vektormi útokov.
Páchatelia s nekalými úmyslami využívajú platformy na komunikáciu s obeťami a ich nalákanie na otvorenie napadnutých webových stránok, čím sa zvyšuje pravdepodobnosť incidentov zahŕňajúcich zneužívanie osobných údajov, čo má následne vplyv na bezpečnosť sietí a informačných systémov.
Poskytovatelia interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania by mali zabezpečiť takú úroveň bezpečnosti sietí a informačných systémov, ktorá zodpovedá daným rizikám.
Vzhľadom na to, že poskytovatelia interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania obyčajne nemajú skutočnú kontrolu nad prenosom signálov v sieťach, miera rizík pre takéto služby sa môže v niektorých aspektoch považovať za nižšiu ako v prípade tradičných elektronických komunikačných služieb.
To isté platí pre interpersonálne komunikačné služby, ako sú vymedzené v smernici (EÚ) 2018/1972, ktoré využívajú čísla a ktoré nemajú skutočnú kontrolu nad prenosom signálu.
(97)
Vnútorný trh je viac než kedykoľvek závislý od fungovania internetu.
Služby takmer všetkých kľúčových a dôležitých subjektov sú závislé od služieb poskytovaných cez internet.
V záujme zabezpečenia bezproblémového poskytovania služieb kľúčovými a dôležitými subjektmi je dôležité, aby všetci poskytovatelia verejných elektronických komunikačných sietí mali zavedené vhodné opatrenia na riadenie kybernetických rizík a aby oznamovali významné incidenty, ktoré sa ich týkajú.
Členské štáty by mali zabezpečiť zachovanie bezpečnosti verejných elektronických komunikačných sietí a ochranu svojich životne dôležitých bezpečnostných záujmov pred sabotážou a špionážou.
Keďže medzinárodná konektivita zlepšuje a urýchľuje konkurencieschopnú digitalizáciu Únie a jej hospodárstva, incidenty ovplyvňujúce podmorské komunikačné káble by sa mali oznamovať jednotke CSIRT alebo prípadne príslušnému orgánu.
V národnej stratégii kybernetickej bezpečnosti by sa v prípade potreby mala zohľadňovať kybernetická bezpečnosť podmorských komunikačných káblov a mala by zahŕňať mapovanie potenciálnych kybernetických rizík a zmierňujúce opatrenia na zabezpečenie najvyššej úrovne ich ochrany.