L 333/90
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 12 27
(51)
valstybės narės turėtų skatinti naudoti visas novatoriškas technologijas, įskaitant dirbtinį intelektą, kurias naudojant galėtų būti geriau atskleidžiami kibernetiniai išpuoliai ir geriau jų išvengiama, sudarant sąlygas veiksmingiau nukreipti išteklius kovai su kibernetiniais išpuoliais.
Todėl valstybės narės savo nacionalinėje kibernetinio saugumo strategijoje turėtų skatinti tyrimų ir plėtros veiklą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudoti tokias technologijas, visų pirma susijusias su automatizuotomis arba pusiau automatizuotomis kibernetinio saugumo priemonėmis, ir prireikus dalytis duomenimis, kurių reikia tokių technologijų naudotojams mokyti ir joms tobulinti.
Bet kokių novatoriškų technologijų, įskaitant dirbtinį intelektą, naudojimas turėtų atitikti Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktus, įskaitant tokius duomenų apsaugos principus, kaip duomenų tikslumo, duomenų kiekio mažinimo, sąžiningumo ir skaidrumo, taip pat duomenų saugumo, pavyzdžiui, pažangiausio šifravimo.
Turėtų būti visapusiškai naudojamasi Reglamente (ES) 2016/679 nustatytais pritaikytosios ir standartizuotosios duomenų apsaugos reikalavimais;
(52)
atvirojo kodo kibernetinio saugumo priemonėmis ir taikomosiomis programomis gali būti prisidedama prie didesnio atvirumo ir daromas teigiamas poveikis pramonės inovacijų veiksmingumui.
Atviraisiais standartais sudaromos palankesnės sąlygos saugumo priemonių sąveikumui, o tai yra naudinga pramonės suinteresuotųjų subjektų saugumo požiūriu.
Atvirojo kodo kibernetinio saugumo priemonėmis ir taikomosiomis programomis gali būti daromas sverto poveikis platesnei technologijų kūrėjų bendruomenei, sudarant galimybes tiekėjų diversifikacijai.
Atvirasis kodas gali paskatinti skaidresnį su kibernetiniu saugumu susijusių priemonių tikrinimo procesą ir bendruomenės inicijuotą pažeidžiamumų nustatymo procesą.
Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę skatinti atvirojo kodo programinės įrangos ir atvirųjų standartų naudojimą, vykdydamos politiką, susijusią su atvirųjų duomenų ir atvirojo kodo naudojimu, kad skaidrumu būtų prisidėta prie saugumo užtikrinimo.
Atvirojo kodo kibernetinio saugumo priemonių diegimo ir tvaraus naudojimo skatinimo politika itin svarbi mažosioms ir vidutinėms įmonėms, patiriančioms dideles įgyvendinimo sąnaudas, kurias būtų galima minimizuoti sumažinant poreikį naudoti konkrečias taikomąsias programas ar priemones;
(53)
komunalinės paslaugos miestuose vis dažniau prijungiamos prie skaitmeninių tinklų, siekiant patobulinti miesto transporto tinklus, modernizuoti vandens tiekimo ir atliekų šalinimo įrenginius ir padidinti apšvietimo bei pastatų šildymo efektyvumą.
Toms suskaitmenintoms komunalinėms paslaugoms kyla kibernetinių išpuolių rizika ir sėkmingo kibernetinio išpuolio atveju kyla pavojus, kad dėl jų tarpusavio sąsajų bus padaryta didelė žala piliečiams.
Valstybės narės turėtų parengti politiką, pagal kurią būtų sprendžiami tokių sujungtų ar pažangiųjų miestų plėtros ir galimo jų poveikio visuomenei klausimai, esančią jų nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos dalimi;
(54)
pastaraisiais metais Sąjungoje eksponentiškai padaugėjo išpuolių naudojant išpirkos reikalavimo programinę įrangą, per kuriuos kenkimo programinė įranga užšifruoja duomenis bei sistemas ir reikalauja išpirkos už iššifravimą.
Vis dažnesnius ir rimtesnius išpuolius naudojant išpirkos reikalavimo programinę įrangą gali lemti keli veiksniai, pavyzdžiui, skirtingi išpuolių modeliai, nusikalstamo verslo modeliai, susiję su „paslaugine išpirkos reikalavimo programine įranga“ ir kriptovaliuta, išpirkos reikalavimai ir išaugę išpuoliai tiekimo grandinėje.
Valstybės narės turėtų parengti kovos su dažnėjančiais išpuoliais naudojant išpirkos reikalavimo programinę įrangą politiką, esančią jų nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos dalimi;
(55)
viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė kibernetinio saugumo srityje gali būti tinkama keitimosi žiniomis, dalijimosi geriausios praktikos pavyzdžiais ir bendro supratimo tarp suinteresuotųjų subjektų nustatymo sistema.
Valstybės narės turėtų skatinti politiką, pagal kurią būtų kuriamos konkrečiai su kibernetiniu saugumu susijusios viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės.
Toje politikoje, inter alia, turėtų būti patikslinama taikymo sritis ir dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai, valdymo modelis, turimos finansavimo galimybės ir dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų tarpusavio ryšys, kiek tai susiję su viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėmis.
Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės gali naudotis privačiojo sektoriaus subjektų ekspertinėmis žiniomis, kad padėtų kompetentingoms institucijoms kurti pažangiausias paslaugas ir procesus, įskaitant keitimąsi informacija, ankstyvuosius perspėjimus, kibernetinių grėsmių ir incidentų valdymo pratybas, krizių valdymą ir atsparumo planavimą;
(56)
savo nacionalinėse kibernetinio saugumo strategijose valstybės narės turėtų atsižvelgti į konkrečius mažųjų ir vidutinių įmonių kibernetinio saugumo poreikius.
Mažosios ir vidutinės įmonės Sąjungoje sudaro didelę pramoninės ir verslo rinkos procentinę dalį ir dažnai joms sunku prisitaikyti prie naujos verslo praktikos labiau susietame pasaulyje, ir prie skaitmeninės aplinkos, kai darbuotojai dirba iš namų, o verslas vis dažniau vykdomas internetu.
Kai kurios mažosios ir vidutinės įmonės susiduria su konkrečiomis kibernetinio saugumo problemomis, pvz., mažu kibernetiniu sąmoningumu, nuotolinio IT saugumo trūkumu, didelėmis kibernetinio saugumo sprendimų sąnaudomis ir išaugusiu grėsmių lygiu, pvz., išpirkos reikalavimo programinės įrangos grėsme, kurių klausimu jos turėtų gauti gaires ir pagalbą.
Mažosios ir vidutinės įmonės vis dažniau tampa išpuolių prieš tiekimo grandines taikiniu dėl ne tokių griežtų jų kibernetinio saugumo rizikos valdymo priemonių ir išpuolių valdymo ir dėl to, kad turi ribotus saugumo išteklius.
Tokie išpuoliai prieš tiekimo grandines daro poveikį ne tik mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir jų veiklai atskirai, bet ir gali daryti pakopinį poveikį didesniems išpuoliams prieš subjektus, kuriems jos tiekė prekes.
Valstybės narės savo nacionalinėmis kibernetinio saugumo strategijomis turėtų padėti