L 333/98
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.12.27.
(94)
A tagállamok a bizalmi szolgáltatásokért felelős illetékes hatóságok szerepét a 910/2014/EU rendelet szerinti felügyeleti szervekre ruházhatják annak érdekében, hogy biztosítsák a jelenlegi gyakorlatok folytatását és biztosítsák az említett rendelet alkalmazása során szerzett ismeretek és tapasztalatok hasznosítását.
Ilyen esetben az ezen irányelv szerinti illetékes hatóságoknak szorosan és kellő időben együtt kell működniük az említett felügyeleti szervekkel azáltal, hogy megosztják egymással a releváns információkat annak érdekében, hogy biztosítsák a bizalmi szolgáltatók hatékony felügyeletét és az ezen irányelvben, valamint 910/2014/EU rendeletben megállapított követelményeknek való megfelelésüket.
Adott esetben a CSIRT-nek vagy az ezen irányelv szerinti illetékes hatóságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell a 910/2014/EU rendelet szerinti felügyeleti szervet minden olyan bejelentett jelentős kiberfenyegetésről vagy eseményről, amely a bizalmi szolgáltatásokat érinti, valamint ezen irányelvnek valamely bizalmi szolgáltató általi bármely megsértéséről.
A jelentéstétel céljából a tagállamok adott esetben igénybe vehetik az események mind a 910/2014/EU rendelet szerinti felügyeleti szervnek, mind a CSIRTnek vagy az ezen irányelv szerinti illetékes hatóságnak történő közös és automatikus bejelentésére létrehozott egyedüli kapcsolattartó pontot.
(95)
Adott esetben és a szükségtelen zavarok elkerülése érdekében ezen irányelv átültetése során figyelembe kell venni az (EU) 2018/1972 irányelv 40.
és 41. cikkében meghatározott biztonsági intézkedésekre vonatkozó szabályok átültetésére elfogadott, meglévő nemzeti iránymutatásokat, ezáltal építve az (EU) 2018/1972 irányelv alapján a biztonsági intézkedésekkel és az események bejelentésével kapcsolatos, már megszerzett ismeretekre és készségekre.
Az ENISA emellett a harmonizáció és az átmenet megkönnyítése, valamint a fennakadások minimálisra csökkentése érdekében iránymutatásokat dolgozhat ki a nyilvános elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatóira és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra vonatkozó biztonsági és jelentéstételi kötelezettségekre vonatkozóan.
A tagállamok az elektronikus hírközlésért felelős illetékes hatóságok szerepét az (EU) 2018/1972 irányelv szerinti nemzeti szabályozó hatóságokra bízhatják annak érdekében, hogy biztosítsák a jelenlegi gyakorlatok folytatását és biztosítsák az említett irányelv alkalmazása során szerzett ismeretek és tapasztalatok hasznosítását.
(96)
Az (EU) 2018/1972 irányelvben meghatározott számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások növekvő jelentőségére tekintettel biztosítani kell, hogy az említett szolgáltatások sajátos jellegére és gazdasági jelentőségére figyelemmel azok megfeleljenek célszerű biztonsági követelményeknek is.
A támadási felület folyamatos bővülésével a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások, például az üzenetküldő szolgáltatások egyre elterjedtebb támadási vektorokká válnak.
A rosszindulatú elkövetők platformokat használnak arra, hogy kommunikáljanak az áldozatokkal, és az áldozatokat a feltört honlapokra csábítsák, ezáltal növelve a személyes adatok felhasználását, valamint ahhoz kapcsolódóan a hálózati és információs rendszerek biztonságát érintő események valószínűségét.
A számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy a hálózati és információs rendszerek biztonsága megfeleljen a lehetséges kockázatoknak.
Tekintettel arra, hogy a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások szolgáltatói általában nem gyakorolnak tényleges ellenőrzést a hálózatokon keresztüli jelátvitel felett, az említett szolgáltatásokat érintő kockázatok mértéke bizonyos szempontból alacsonyabbnak tekinthető, mint a hagyományos elektronikus hírközlési szolgáltatások esetében.
Ugyanez vonatkozik az (EU) 2018/1972 irányelvben meghatározott személyközi hírközlési szolgáltatásokra, amelyek számokat használnak, és amelyek nem gyakorolnak tényleges ellenőrzést a jelátvitel felett.
(97)
A belső piac minden eddiginél jobban támaszkodik az internet működésére.
Majdnem minden alapvető és fontos szervezet szolgáltatásai az interneten keresztül nyújtott szolgáltatásoktól függenek.
Az alapvető és fontos szervezetek által nyújtott szolgáltatások zavartalanságának biztosítása érdekében fontos, hogy a nyilvános elektronikus hírközlő hálózatok valamennyi szolgáltatója megfelelő kiberbiztonsági kockázatkezelési intézkedésekkel rendelkezzen, és jelentse az ezekkel kapcsolatos jelentős eseményeket.
A tagállamoknak biztosítaniuk kell a nyilvános elektronikus hírközlő hálózatok biztonságának fenntartását, valamint alapvető fontosságú biztonsági érdekeik védelmét a szabotázstól és a kémkedéstől.
Mivel a nemzetközi konnektivitás fokozza és felgyorsítja az Unió és gazdaságának versenyképes digitalizációját, a tenger alatti kommunikációs kábeleket érintő eseményeket jelenteni kell a CSIRT-nek vagy adott esetben az illetékes hatóságnak.
A tagállamok nemzeti kiberbiztonsági stratégiájának adott esetben figyelembe kell vennie a tenger alatti kommunikációs kábelek kiberbiztonságát, és a legmagasabb szintű védelem biztosítása érdekében tartalmaznia kell a potenciális kiberbiztonsági kockázatok feltérképezését és mérséklési intézkedéseket.