L 333/90
HR
Službeni list Europske unije
27.12.2022.
(51)
Države članice trebale bi poticati upotrebu svih inovativnih tehnologija čija bi upotreba mogla poboljšati otkrivanje i sprečavanje kibernapada, uključujući umjetnu inteligenciju, čime bi se omogućilo učinkovitije preusmjeravanje resursa na kibernapade.
Stoga bi države članice u svojim nacionalnim strategijama za kibersigurnost trebale poticati aktivnosti u području istraživanja i razvoja kako bi olakšale upotrebu takvih tehnologija, posebno onih koje se odnose na automatizirane ili poluautomatizirane alate u području kibersigurnosti, i, prema potrebi, razmjenu podataka potrebnih za osposobljavanje korisnika takve tehnologije i njezino poboljšanje.
Upotreba svih inovativnih tehnologija, uključujući umjetnu inteligenciju, trebala bi biti u skladu s pravom Unije o zaštiti podataka, uključujući načela zaštite podataka u pogledu točnosti podataka, smanjenja količine podataka, pravednosti i transparentnosti te sigurnosti podataka, kao što je najsuvremenije kriptiranje.
Trebalo bi se u potpunosti koristiti zahtjevima za tehničku i integriranu zaštitu podataka utvrđenima u Uredbi (EU) 2016/679.
(52)
Alatima i aplikacijama za kibersigurnost otvorenoga koda može se doprinijeti višem stupnju otvorenosti i stvarati pozitivan učinak na učinkovitost industrijskih inovacija.
Otvoreni standardi olakšavaju interoperabilnost između sigurnosnih alata, pogodujući sigurnosti industrijskih dionika.
Alati i aplikacije za kibersigurnost otvorenog koda mogu utjecati na širu zajednicu programera, omogućujući diversifikaciju dobavljača.
Otvoreni kod može dovesti do transparentnijeg procesa provjere alata koji se odnose na kibersigurnost i procesa otkrivanja ranjivosti koji pokreće zajednica.
Države članice stoga bi trebale moći promicati usvajanje softvera otvorenog koda i otvorenih standarda provođenjem politika koje se odnose na korištenje otvorenih podataka i otvorenog koda kao dijela sigurnosti pomoću transparentnosti.
Politike koje promiču uvođenje i održivu upotrebu alata za kibersigurnost otvorenog koda od posebne su važnosti za mala i srednja poduzeća koja se suočavaju sa znatnim troškovima provedbe, koje bi mogli minimalizirati smanjenjem potrebe za posebnim aplikacijama ili alatima.
(53)
Komunalne usluge sve su više povezane s digitalnim mrežama u gradovima u svrhu poboljšanja mreža gradskog prijevoza, nadogradnje infrastrukture za opskrbu vodom i zbrinjavanje otpada te povećanja učinkovitosti rasvjete i grijanja zgrada.
Te digitalizirane komunalne usluge podložne su kibernapadima te, u slučaju da su ti napadi uspješni, građanima prijeti velika šteta zbog njihove međusobne povezanosti.
Države članice trebale bi u okviru svojih nacionalnih strategija za kibersigurnost razviti politiku koja se bavi razvojem takvih povezanih ili pametnih gradova i njihovim mogućim učincima na društvo.
(54)
Posljednjih se godina Unija suočila s eksponencijalnim porastom napada ucjenjivačkim softverom, u kojima zlonamjerni softver kriptira podatke i sustave te zahtijeva plaćanje otkupnine kako bi ih odblokirao.
Sve veća učestalost i ozbiljnost napada ucjenjivačkim softverom može biti posljedica nekoliko čimbenika, kao što su različiti obrasci napada, kriminalni poslovni modeli povezani s „ucjenjivačkim softverom kao uslugom” i kriptovalutama, zahtjevi za otkupninu te porast napada u lancu opskrbe.
Države članice trebale bi u okviru svojih nacionalnih strategija za kibersigurnost donijeti politike za rješavanje porasta napada ucjenjivačkim softverom.
(55)
Javno-privatna partnerstva u području kibersigurnosti mogu pružiti odgovarajući okvir za razmjenu znanja i najbolje prakse te uspostavljanje zajedničke razine razumijevanja među dionicima.
Države članice trebale bi promicati politike kojima se potiče uspostava javno-privatnih partnerstava za kibersigurnost.
Kad je riječ o javnoprivatnim partnerstvima, tim bi se politikama, među ostalim, trebali razjasniti područje primjene i uključeni dionici, model upravljanja, dostupne mogućnosti financiranja i interakcija među uključenim dionicima.
Javno-privatna partnerstva mogu se koristiti stručnim znanjem subjekata iz privatnog sektora kako bi pomogla nadležnim tijelima u razvoju najsuvremenijih usluga i procesa koji uključuju razmjenu informacija, rana upozorenja, vježbe za slučajeve kiberprijetnji i kiberincidenata, upravljanje rizicima i planiranje otpornosti.
(56)
U svojim nacionalnim strategijama za kibersigurnost, države članice trebale bi riješiti pitanje posebnih potreba malih i srednjih poduzeća u području kibersigurnosti.
Mala i srednja poduzeća predstavljaju, širom Unije, velik postotak industrijskog i poslovnog tržišta i često nailaze na poteškoće u prilagodbi novim poslovnim praksama u povezanijem svijetu i digitalnom okruženju s obzirom na to da zaposlenici rade od kuće, a poslovanje se sve više vodi na internetu.
Neka se mala i srednja poduzeća suočavaju s posebnim izazovima u području kibersigurnosti, kao što su slaba osviještenost o kibersigurnosti, nedostatak informatičke sigurnosti na daljinu, visok trošak kibersigurnosnih rješenja i povećana razina prijetnje, kao što su ucjenjivački softveri, te bi trebali primiti smjernice i potporu.
Mala i srednja poduzeća sve više postaju meta napada u lancu opskrbe zbog svojih manje strogih mjera upravljanja kibersigurnosnim rizicima i upravljanja napadima te činjenice da imaju ograničene resurse za sigurnost.
Takvi napadi u lancu opskrbe ne utječu samo na mala i srednja poduzeća i njihovo poslovanje, već mogu imati i kaskadni učinak na veće napade na subjekte kojima isporučuju robu.
Države članice trebale bi kroz svoje nacionalne strategije za kibersigurnost pomoći malim i srednjim poduzećima u rješavanju izazova s kojima se