L 333/90
ET
Euroopa Liidu Teataja
27.12.2022
(51)
Liikmesriigid peaksid ergutama uuendusliku tehnoloogia, sealhulgas tehisintellekti kasutamist, mis võiks parandada küberrünnete avastamist ja ennetamist ning ressursse küberrünnete vastu paremini suunata.
Seepärast peaksid liikmesriigid sellise tehnoloogia kasutamise hõlbustamiseks soodustama oma riiklikes küberturvalisuse strateegiates teadus- ja arendustegevust, eelkõige seoses küberturvalisuse automatiseeritud või poolautomaatsete vahenditega, ning, kui see on kohane, jagama sellise tehnoloogia kasutajate koolitamiseks ja tehnoloogia täiustamiseks vajalikke andmeid.
Uuendusliku tehnoloogia, sealhulgas tehisintellekti kasutamine peaks olema kooskõlas liidu andmekait­ seõigusega, sealhulgas andmekaitsepõhimõtetega, nagu andmete täpsus, võimalikult väheste andmete kogumine, õiglus ja läbipaistvus ning andmeturve, näiteks tipptasemel krüpteerimine.
Määruses (EL) 2016/679 sätestatud lõimitud ja vaikimisi andmekaitse nõuetest tuleb täielikult kinni pidada.
(52)
Tänu avatud lähtekoodiga küberturbevahenditele ja -rakendustele võib tõusta avatuse tase ja need võivad mõjuda soodsalt tööstusinnovatsiooni tõhususele.
Avatud standardid soodustavad turbevahendite koostalitlusvõimet, mis on kasulik tööstusvaldkonna sidusrühmade turvalisuse seisukohast.
Avatud lähtekoodiga küberturbevahendid ja -rakendused võivad võimendada laiemat arendajate kogukonda, võimaldades tarnijate mitmekesistamist.
Avatud lähtekoodiga võib kaasneda küberturvalisusega seotud vahendite kontrolliprotsessi suurem läbipaistvus ning kogukonna juhitav nõrkuste tuvastamise protsess.
Seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalik edendada avatud lähtekoodiga tarkvara ja avatud standardite kasutuselevõttu, järgides poliitikat, mis on seotud avatud andmete ja avatud lähtekoodi kasutamisega läbipaistvusel põhineva turvalisuse osana.
Avatud lähtekoodiga küberturbe­ vahendite kasutuselevõttu ja kestlikku kasutamist edendavad tegevuskavad, on eriti olulised väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, kellel on märkimisväärsed rakenduskulud, mida saaks vähendada, kui vajadust spetsiifiliste rakenduste või vahendite järele vähendataks.
(53)
Kommunaalettevõtted on üha enam ühendatud linnade digivõrkudega, et parandada linnatranspordivõrke, ajakohastada veevarustust ja jäätmekäitlust ning suurendada valgustuse ja hoonete kütmise tõhusust.
Need digitaliseeritud kommunaalettevõtted on küberrünnete vastu vähe kaitstud ja edukas küberrünne võib kodanikke nende ettevõtete omavahelise seotuse tõttu ulatuslikult kahjustada.
Liikmesriigid peaksid oma riikliku küberturvalisuse strateegia raames välja töötama poliitika, milles käsitletakse selliste ühendatud või arukate linnade arendamist ja nende võimalikku mõju ühiskonnale.
(54)
Viimastel aastatel on liit seisnud silmitsi lunavararünnete hüppelise kasvuga, mille puhul pahavara krüpteerib andmeid ja süsteeme ning nõuab vabastamiseks lunaraha maksmist.
Lunavararünnete sagenemist ja tõsidust võivad mõjutada mitmed tegurid, nagu erinevad ründemustrid, nagu lunavara kui teenusega seotud kuritegelikud ärimudelid ja krüptoraha, lunaraha nõudmised ja tarneahela rünnete sagenemine.
Liikmesriigid peaksid oma riikliku küberturvalisuse strateegia raames välja töötama poliitika, milles käsitletakse lunavararünnete sagenemist.
(55)
Sobiva raamistiku kõigi sidusrühmade vahel teadmiste vahetamiseks, parimate tavade jagamiseks ja vastastikuse mõistmise ühise taseme loomiseks võib pakkuda küberturvalisuse valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus.
Liikmesriigid peaksid edendama poliitikat, millega toetatakse küberturvalisuse valdkonna avaliku ja erasektori partnerluse loomist.
Niisuguses poliitikas tuleks muu hulgas täpsustada, millised on avaliku ja erasektori partnerluse ulatus ja kaasatud sidusrühmad, juhtimismudel, olemasolevad rahastamisvõimalused ja osalevate sidusrühmade koostoime.
Avaliku ja erasektori partnerluse raames saab võimendavalt kasutada erasektori üksuste eksperditeadmisi, et abistada pädevaid asutusi tänapäevaste teenuste ja protsesside arendamisel, sealhulgas teabevahetus, varajane hoiatamine, küberohtude ja intsidentidega seotud õppused, kriisiohje ning vastupanuvõime kavandamine.
(56)
Liikmesriigid peaksid oma riiklikes küberturvalisuse strateegiates käsitlema väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate küberturvalisuse vajadusi.
Liidus on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osakaal tööstus- ja äriturul suur ning neil on sageli raske kohaneda uute äritavadega üha rohkem ühendatud maailmas ja digitaalses keskkonnas, kus töötajad on kodutööl ja äritegevus toimub järjest rohkem interneti kaudu.
Mõnedel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on küberturvalisusega seoses sellised probleemid nagu vähene küberteadlikkus, kaugtöösüsteemide IT-turvalisuse puudumine, küberturvalisuse tagamiseks kasutatavate lahenduste suured kulud ja kõrgem ohutase, näiteks lunavaraga seoses, mille lahendamiseks nad peaksid saama suuniseid ja tuge.
Väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest on üha enam saamas tarneahela rünnete sihtmärk, sest nende küberturvalisuse riskijuhtimismeetmed ja ründehaldamine ei ole nii ranged ning asjaolu tõttu, et neil on piiratud turberessursid.
Sellised tarneahela ründed ei mõjuta üksnes väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja nende tegevust, vaid võivad avaldada astmelist mõju ka üksustele, kellele nad tarnivad, põhjustades ulatuslikuma ründe.
Liikmesriigid peaksid oma riiklike küberturvalisuse strateegiate kaudu aitama väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel