L 333/98
ET
Euroopa Liidu Teataja
27.12.2022
(94)
Liikmesriigid võivad määrata usaldusteenuste eest vastutavaks pädevaks asutuseks määruse (EL) nr 910/2014 kohase järelevalveasutuse, et tagada praeguste tavade jätkumine ning kasutada nimetatud määruse kohaldamisel saadud teadmisi ja kogemusi.
Sellisel juhul peaksid käesoleva direktiivi kohased pädevad asutused tegema tihedalt ja aegsasti koostööd kõnealuste järelevalveasutustega, vahetades asjakohast teavet, et tagada tulemuslik järelevalve ja see, et usaldusteenuse osutajad täidavad käesolevas direktiivis ja määruses (EL) nr 910/2014 sätestatud nõudeid.
Kui see on kohaldatav, peaks CSIRT või käesoleva direktiivi kohane pädev asutus viivitamata teavitama määruse (EL) nr 910/2014 kohast järelevalveasutust igast teatatud olulisest küberohust või intsidendist, mis mõjutab usaldusteenuseid, ning igast käesoleva direktiivi rikkumisest usaldusteenuse osutaja poolt.
Liikmesriigid võivad, kui see on kohaldatav, kasutada teatamiseks ühtset kontaktpunkti, mis on loodud selleks, et tagada ühtne ja automaatne intsidentidest teatamine nii määruse (EL) nr 910/2014 kohasele järelevalveasutusele kui ka käesoleva direktiivi kohasele CSIRTile või pädevale asutusele.
(95)
Kui see on asjakohane ja et vältida tarbetuid häireid, tuleks käesoleva direktiivi ülevõtmisel arvesse võtta olemasolevaid riiklikke suuniseid, mis on võetud vastu direktiivi (EL) 2018/1972 artiklites 40 ja 41 sätestatud turvameetmetega seotud normide ülevõtmiseks, tuginedes seega teadmistele ja oskustele, mis on direktiivi (EL) 2018/1972 alusel seoses turvameetmete ja intsidenditeadetega juba omandatud.
ENISA võib koostada üldkasutatavate elektroonilise side võrkude pakkujate või üldkasutatavate elektrooniliste side teenuste osutajate jaoks ka turvanõudeid ja teatamiskohustust käsitlevad suunised, et hõlbustada ühtlustamist ja üleminekut ning minimeerida häireid.
Liikmesriigid võivad anda elektroonilise side eest vastutava pädeva asutuse rolli direktiivi (EL) 2018/1972 kohastele riigi reguleerivatele asutustele, et tagada praeguste tavade jätkumine ning kasutada nimetatud direktiivi rakendamisel saadud teadmisi ja kogemusi.
(96)
Võttes arvesse, et direktiivis (EL) 2018/1972 määratletud numbrivaba isikutevahelise side teenuste olulisus kasvab, tuleb tagada, et ka nende teenuste kohta kehtiksid asjakohased, nende eripära ja majanduslikku tähtsust arvestavad turvanõuded.
Ründepinna üha laienedes muutuvad levinud sihtmärkideks numbrivaba isikutevahelise side teenused, näiteks sõnumiteenused.
Kurjategijad kasutavad platvorme suhtlemiseks ja selleks, et meelitada ohvreid avama nakatatud veebisaite, suurendades seeläbi isikuandmete ärakasutamise ja laiemalt ka infosüsteemide turvalisusega seotud intsidentide esinemise tõenäosust.
Numbrivaba isikutevahelise side teenuste pakkujad peaksid tagama riskitasemele vastava võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse taseme.
Arvestades, et numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajatel puudub tavaliselt tegelik kontroll võrkudes signaalide edastamise üle, võib selliste teenustega seotud riske pidada mõnes mõttes väiksemaks kui riske, mis esinevad tavapäraste elektroonilise side teenuste puhul.
Sama kehtib ka selliste direktiivis (EL) 2018/1972 määratletud isikutevahelise side teenuste kohta, mille puhul kasutatakse numbreid ja millel puudub tegelikult kontroll signaaliedastuse üle.
(97)
Siseturg sõltub interneti toimimisest rohkem kui kunagi varem.
Peaaegu kõigi elutähtsate ja oluliste üksuste teenused sõltuvad interneti kaudu pakutavatest teenustest.
Et tagada elutähtsate ja oluliste üksuste pakutavate teenuste sujuv osutamine, on oluline, et kõikidel üldkasutatavate elektroonilise side võrkude pakkujatel oleksid asjakohased küberturvalisuse riskijuhtimismeetmed ja et nendega seotud olulistest intsidentidest teatataks.
Liikmesriigid peaksid tagama üldkasutatavate elektroonilise side võrkude turvalisuse säilimise ning oma eluliste julgeolekuhuvide kaitse sabotaaži ja spionaaži eest.
Kuna rahvusvaheline ühenduvus edendab ja kiirendab liidu ja selle majanduse konkurent­ sipõhist digitaliseerimist, tuleks merealuseid sidekaableid mõjutavatest intsidentidest teavitada CSIRTi või, kui see on kohaldatav, pädevat asutust.
Kui see on asjakohane, tuleks merealuste sidekaablite küberturvalisust riiklikus küberturvalisuse strateegias arvesse võtta ning see peaks hõlmama võimalike küberturvalisuse riskide kaardistamist ja leevendusmeetmeid, et tagada nende kaitse kõrgeimal tasemel.