L 333/90
DA
Den Europæiske Unions Tidende
27.12.2022
(51)
Medlemsstaterne bør tilskynde til anvendelse af enhver form for innovativ teknologi, herunder kunstig intelligens, hvis anvendelse kan forbedre opdagelsen og forebyggelsen af cyberangreb og gøre det muligt at omdirigere ressourcer til cyberangreb mere effektivt.
Medlemsstaterne bør derfor i deres nationale cybersikkerhedsstrategi tilskynde til aktiviteter inden for forskning og udvikling for at lette anvendelsen af sådanne teknologier, navnlig dem, der vedrører automatiserede eller halvautomatiske værktøjer inden for cybersikkerhed, og, hvor det er relevant, deling af data, der er nødvendige for at uddanne brugerne af en sådan teknologi og forbedre den.
Anvendelsen af enhver innovativ teknologi, herunder kunstig intelligens, bør overholde EU-databeskyttelsesretten, herunder databeskyttelsesprincipperne om datanøjagtighed, dataminimering, rimelighed og gennemsigtighed samt datasikkerhed såsom kryptering på det aktuelle teknologiske stade.
Kravene om databeskyttelse gennem design og gennem standardindstillinger, der er fastsat i forordning (EU) 2016/679, bør udnyttes fuldt ud.
(52)
Open source-cybersikkerhedsværktøjer og -applikationer kan bidrage til en højere grad af åbenhed og kan have en positiv indvirkning på effektiviteten af industriel innovation.
Åbne standarder fremmer interoperabiliteten mellem sikkerhedsværktøjer, hvilket gavner industrielle interessenters sikkerhed.
Open source-cybersikkerhedsværktøjer og -applikationer kan fungere som løftestang for det bredere udviklersamfund og give mulighed for leverandørdiversi­ ficering.
Open source kan føre til en mere gennemsigtig proces for kontrol af cybersikkerhedsrelaterede værktøjer og en brugerdrevet proces for opdagelse af sårbarheder.
Medlemsstaterne bør derfor kunne fremme anvendelsen af open source-software og åbne standarder ved at føre politikker vedrørende brugen af åbne data og open source som en del af konceptet »sikkerhed gennem gennemsigtighed«.
Politikker, der fremmer indførelse og bæredygtig anvendelse af open source-cybersikkerhedsværktøjer, er af særlig betydning for små og mellemstore virksomheder, der står med høje gennemførelsesomkostninger, som kan reduceres ved at mindske behovet for bestemte applikationer eller værktøjer.
(53)
Forsyningsselskaberne er i stigende grad forbundet med digitale netværk i byerne med henblik på at forbedre byernes transportnet, opgradere vandforsynings- og affaldsbortskaffelsesfaciliteter og øge effektiviteten af belysning og opvarmning af bygninger.
Disse digitaliserede forsyningsvirksomheder er sårbare over for cyberangreb og risikerer i tilfælde af et vellykket cyberangreb at skade borgerne i stor skala på grund af deres indbyrdes forbundethed.
Medlemsstaterne bør som led i deres nationale cybersikkerhedsstrategi udvikle en politik, der tager højde for udviklingen af sådanne forbundne eller intelligente byer og deres potentielle indvirkning på samfundet.
(54)
I de senere år har Unionen oplevet en eksponentiel stigning i antallet af ransomwareangreb, hvor malware krypterer data og systemer og kræver betaling af løsepenge for at dekryptere dem.
Den stigende hyppighed og alvor af ransomware-angreb kan være drevet af flere faktorer såsom forskellige angrebsmønstre, kriminelle forretnings­ modeller omkring »ransomware som en service« og kryptovalutaer, krav om løsepenge og stigningen i angreb i forsyningskæden.
Medlemsstaterne bør som led i deres nationale cybersikkerhedsstrategi udvikle en politik til håndtering af stigningen i antallet af ransomware-angreb.
(55)
Offentlig-private partnerskaber (OPP'er) inden for cybersikkerhed kan skabe en passende ramme for udveksling af viden, deling af bedste praksis og etablering af et fælles forståelsesniveau blandt interessenter.
Medlemsstaterne bør fremme politikker til støtte for oprettelsen af cybersikkerhedsspecifikke OPP'er.
Disse politikker bør bl.a.
klarlægge anvendelsesområdet og de involverede interessenter, styringsmodellen, de tilgængelige finansieringsmuligheder og samspillet mellem de deltagende interessenter med hensyn til OPP'er.
OPP'er kan udnytte ekspertisen i enheder inden for den private sektor med henblik på at bistå de kompetente myndigheder i udviklingen af tjenester og processer på det aktuelle teknologiske stade, herunder udveksling af oplysninger, tidlig varsling, cybertrussels- og -hændelsesøvelser, krisestyring og planlægning af modstandsdygtighed.
(56)
Medlemsstaterne bør i deres nationale cybersikkerhedsstrategier tackle små og mellemstore virksomheders specifikke cybersikkerhedsbehov.
Små og mellemstore virksomheder udgør på tværs af Unionen en stor procentdel af industri- og forretningsmarkedet og kæmper ofte med at tilpasse sig nye forretningspraksisser i en mere forbundet verden og til det digitale miljø, hvor medarbejdere arbejder hjemmefra, og forretning i stigende grad drives online.
Nogle små og mellemstore virksomheder står over for specifikke cybersikkerhedsudfordringer, såsom ringe cyberbevidsthed, manglende IT-sikkerhed i forbindelse med fjernarbejde, de store omkostninger forbundet med cybersikkerhedsløsninger og et øget trusselsniveau, som f.eks.
ransomware, som de bør modtage vejledning i og assistance til.
Små og mellemstore virksomheder er i stigende grad mål for angreb i forsyningskæden på grund af deres mindre strenge foranstaltninger til styring af cybersikkerhedsrisici og angrebsstyring, samt det faktum at de har begrænsede sikkerhedsressourcer.
Sådanne angreb i forsyningskæden har ikke kun indvirkning på små og mellemstore virksomheder og deres aktiviteter isoleret set, men kan også have en kaskadevirkning på større angreb på enheder, som de leverede varer til.
Medlemsstaterne bør gennem deres nationale cybersikkerhedsstrategier hjælpe