L 333/90
CS
Úřední věstník Evropské unie
27.12.2022
(51)
Členské státy by měly podporovat využívání jakékoli inovativní technologie, včetně umělé inteligence, jež by mohla zkvalitnit odhalování a prevenci kybernetických útoků a umožnit účinnější přesměrování zdrojů na řešení kybernetických útoků.
Členské státy by proto měly ve svých národních strategiích kybernetické bezpečnosti podporovat činnosti v oblasti výzkumu a vývoje, jejímž cílem je usnadnit používání těchto technologií, zejména těch, které se týkají automatizovaných nebo poloautomatizovaných nástrojů v oblasti kybernetické bezpečnosti, a případně sdílení údajů potřebných pro zaškolení uživatelů těchto technologií a pro jejich zdokonalování.
Používání jakékoli inovativní technologie, včetně umělé inteligence, by mělo být v souladu s právem Unie v oblasti ochrany údajů, včetně zásad ochrany údajů, minimalizace údajů, spravedlnosti a transparentnosti a bezpečnosti údajů, a to i pokud jde o nejmodernější metody šifrování.
Požadavky na záměrnou a standardní ochranu údajů, jak jsou stanoveny v nařízení (EU) 2016/679, je třeba využít v plné míře.
(52)
Nástroje a aplikace kybernetické bezpečnosti s otevřeným zdrojovým kódem mohou přispívat k vyšší míře otevřenosti a mohou mít pozitivní dopad na účinnost průmyslové inovace.
Otevřené normy usnadňují interoperabilitu mezi bezpečnostními nástroji a přispívají k bezpečnosti odvětvových zúčastněných stran.
Nástroje a aplikace kybernetické bezpečnosti s otevřeným zdrojovým kódem mohou podpořit širší komunitu vývojářů, a umožnit tak diverzifikaci dodavatelů.
Otevřený zdrojový kód může vést k větší transparentnosti při ověřování nástrojů souvisejících s kybernetickou bezpečností a k postupu odhalování zranitelností řízeném komunitou.
Členské státy by proto měly mít možnost podporovat používání softwaru s otevřeným zdrojovým kódem a otevřených standardů tím, že budou provádět politiky spojené s využíváním otevřených dat a otevřených zdrojů v rámci koncepce „bezpečnost prostřednictvím transparentnosti“.
Politiky, které podporují zavádění a udržitelné využívání nástrojů kybernetické bezpečnosti s otevřeným zdrojovým kódem, mají zvláštní význam pro malé a střední podniky, které se potýkají se značnými realizačními náklady, jež by bylo možné minimalizovat snížením potřeby specifických aplikací nebo nástrojů.
(53)
Veřejné služby jsou stále více propojeny s digitálními sítěmi ve městech kvůli zvyšování kvality městských dopravních sítí, modernizaci zásobování vodou a zařízení na likvidaci odpadu a zvyšování účinnosti osvětlení a vytápění budov.
Tyto digitalizované veřejné služby mohou být snadným terčem kybernetických útoků a bude-li takový útok úspěšný, hrozí, že občané budou v důsledku propojenosti těchto služeb poškozeni ve velkém měřítku.
Členské státy by měly v rámci své národní strategie kybernetické bezpečnosti vypracovat politiku, která se bude zabývat rozvojem těchto propojených nebo inteligentních měst a možnými dopady na společnost.
(54)
V posledních letech čelila Unie exponenciálnímu nárůstu ransomwarových útoků, při nichž malware zašifruje údaje a systémy a za odblokování požaduje platbu výkupného.
Rostoucí četnost a závažnost ransomwarových útoků může být dána několika faktory, jako jsou například různé vzorce útoků, nezákonné obchodní modely založené na „ransomware jako službě“ a kryptoměnách, požadavky na výkupné či nárůst útoků v dodavatelském řetězci.
Členské státy by měly v rámci svých národních strategií kybernetické bezpečnosti vypracovat politiku, která bude nárůst ransomwarových útoků řešit.
(55)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti kybernetické bezpečnosti mohou poskytnout vhodný rámec pro výměnu znalostí, sdílení osvědčených postupů a nastolení společné úrovně porozumění mezi zúčastněnými stranami.
Členské státy by měly podporovat politiky na podporu vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru specificky zaměřených na kybernetickou bezpečnost.
Tyto politiky by měly mimo jiné jasně specifikovat svou působnost a zúčastněné strany, model řízení, dostupné možnosti financování a interakci mezi zúčastněnými stranami ve vztahu k partnerství veřejného a soukromého sektoru.
Partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou využít odborné znalosti subjektů ze soukromého sektoru na pomoc příslušným orgánům při vývoji nejmodernějších služeb a procesů, včetně výměny informací, včasného varování, nácviků reakce při kybernetických hrozbách a incidentech, krizového řízení a plánování odolnosti.
(56)
Členské státy by se měly ve svých národních strategiích kybernetické bezpečnosti zabývat tím, jaké specifické potřeby mají v oblasti kybernetické bezpečnosti malé a střední podniky.
Malé a střední podniky mají v celé Unii významný podíl na průmyslovém a obchodním trhu a často mají problém přizpůsobit se novým obchodním postupům v propojenějším světě a digitálnímu prostředí, kdy zaměstnanci pracují z domova a obchodní činnost stále častěji probíhá on-line.
Některé malé a střední podniky čelí v oblasti kybernetické bezpečnosti specifickým výzvám, v souvislosti s nimiž by měly obdržet pokyny a pomoc: nemají například o kybernetické bezpečnosti dostatečné povědomí, jejich systémy IT nejsou dostatečně zabezpečeny pro vzdálený přístup, mají v souvislosti s kybernetickou bezpečností vysoké náklady a jsou ve větším ohrožení, například vůči ransomwarovému útoku.
Malé a střední podniky se čím dál častěji stávají terčem útoků skrze dodavatelský řetězec, a to kvůli tomu, že jejich opatření k řízení kybernetických bezpečnostních rizik a zvládání útoků jsou méně důkladná a že na bezpečnostní záležitosti mají k dispozici méně zdrojů.
Tyto útoky skrze dodavatelský řetězec mají dopad nejen na malé a střední podniky a jejich izolovanou činnost, ale mohou mít také kaskádový účinek v rámci rozsáhlejších útoků na subjekty,