L 333/98
CS
Úřední věstník Evropské unie
27.12.2022
(94)
Členské státy mohou orgánům dohledu podle nařízení (EU) č. 910/2014 svěřit úlohu příslušných orgánů pro služby vytvářející důvěru s cílem zajistit pokračování stávajících postupů a využít znalostí a zkušeností získaných při uplatňování uvedeného nařízení.
V takových případech by měly příslušné orgány podle této směrnice úzce a včas s těmito orgány dohledu spolupracovat formou výměny příslušných informací s cílem zajistit účinný dohled nad poskytovateli služeb vytvářejících důvěru a jejich dodržováním požadavků stanovených v této směrnici a nařízení (EU) č. 910/2014.
Síť CSIRT nebo příslušný orgán podle této směrnice by měly v příslušných případech neprodleně informovat orgán dohledu podle nařízení (EU) č. 910/2014 o všech oznámených významných kybernetických hrozbách nebo incidentech s dopadem na služby vytvářející důvěru, jakož i o jakémkoli porušení této směrnice poskytovatelem služeb vytvářejících důvěru.
Pro účely oznamování mohou členské státy případně využít jednotného kontaktního místa zřízeného za účelem dosažení společného a automatického oznamování incidentů jak orgánu dohledu podle nařízení (EU) č. 910/2014, tak týmu CSIRT nebo příslušnému orgánu podle této směrnice.
(95)
Pokud je to vhodné a s cílem zabránit zbytečným narušením, by při provádění této směrnice měly být zohledněny stávající vnitrostátní pokyny přijaté pro provedení pravidel týkajících se bezpečnostních opatření stanovených v článcích 40 a 41 směrnice (EU) 2018/1972, a to na základě znalostí a dovedností již získaných podle směrnice (EU) 2018/1972, pokud jde o bezpečnostní opatření a oznamování incidentů.
Agentura ENISA může rovněž pro poskytovatele veřejných sítí elektronických komunikací nebo veřejně dostupných služeb elektronických komunikací vypracovat pokyny týkající se bezpečnostních požadavků a povinností týkajících se oznamování s cílem usnadnit harmonizaci a přechod a minimalizovat narušení.
Členské státy mohou úlohu příslušných orgánů pro elektronické komunikace svěřit vnitrostátním regulačním orgánům podle směrnice (EU) 2018/1972 s cílem zajistit pokračování stávajících postupů a využít znalostí a zkušeností získaných v důsledku provádění uvedené směrnice.
(96)
Vzhledem k rostoucímu významu interpersonálních komunikačních služeb nezávislých na číslech ve smyslu směrnice (EU) 2018/1972 je nutné zajistit, aby i tyto služby podléhaly odpovídajícím bezpečnostním požadavkům v souladu s jejich zvláštní povahou a ekonomickým významem.
Vzhledem k tomu, že se oblast útoku stále rozrůstá, interpersonální komunikační služby nezávislé na číslech, jako jsou služby zasílání zpráv, se stávají rozšířenými vektory útoků.
Útočníci využívají platformy ke komunikaci, při níž se snaží nalákat oběti, aby otevřely napadené internetové stránky, tím se zvyšuje pravděpodobnost incidentů spojených s využíváním osobních údajů, což má pak důsledky pro bezpečnost sítí a informačních systémů.
Provozovatelé interpersonálních komunikačních služeb nezávislých na číslech by měli zajišťovat úroveň bezpečnosti sítí a informačních systémů odpovídající existující míře rizika.
Vzhledem k tomu, že poskytovatelé interpersonálních komunikačních služeb nezávislých na číslech obvykle nevykonávají skutečnou kontrolu nad přenosem signálů v sítích, lze míru rizika pro tyto služby v některých ohledech považovat za nižší než v případě tradičních služeb elektronických komunikací.
Totéž platí o interpersonálních komunikačních službách podle směrnice (EU) 2018/1972, které využívají čísla a nevykonávají skutečnou kontrolu nad přenosem signálů.
(97)
Vnitřní trh více než kdy předtím spoléhá na fungování internetu.
Na službách poskytovaných po internetu jsou závislé služby prakticky všech základních a důležitých subjektů.
V zájmu zajištění hladkého poskytování služeb poskytovaných základními a důležitými subjekty je důležité, aby všichni poskytovatelé veřejných sítí elektronických komunikací zavedli vhodná opatření k řízení kybernetických bezpečnostních rizik a oznamovali související významné incidenty.
Členské státy by měly zajistit zachování bezpečnosti veřejných sítí elektronických komunikací a ochranu jejich životně důležitých bezpečnostních zájmů před sabotáží a špionáží.
Vzhledem k tomu, že mezinárodní propojení posiluje a urychluje konkurenceschopnou digitalizaci Unie a jejího hospodářství, incidenty postihující podmořské komunikační kabely by měly být hlášeny týmu CSIRT nebo případně příslušnému orgánu.
Národní strategie kybernetické bezpečnosti by měla v příslušných případech zohledňovat kybernetickou bezpečnost podmořských komunikačních kabelů a zahrnovat mapování potenciálních kybernetických bezpečnostních rizik a zmírňující opatření k zajištění nejvyšší úrovně jejich ochrany.