L 327/86
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
21.12.2022.
(28)
Šai regulai būtu jāaptver tādi zvejniecības un akvakultūras nozarē piešķirta atbalsta veidi, kurus Komisija siste­ mātiski ir apstiprinājusi jau agrāk.
Ja minētais atbalsts atbilst attiecīgā gadījumā nosacījumiem, kas izklāstīti Regulās (ES) Nr. 1380/2013 un (ES) 2021/1139, Komisijai tā saderība ar iekšējo tirgu nebūtu jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi.
(29)
Saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunktu atbalsts dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu nodarītā kaitējuma atlīdzināšanai ir saderīgs ar iekšējo tirgu.
Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir jādefinē, kādus notikumus var uzskatīt par dabas katastrofu, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētais atbrīvojums.
(30)
Zvejniecība un akvakultūra ir nozares, kas ir īpaši pakļautas nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem, kurus var pielīdzināt dabas katastrofai, kā arī dzīvnieku slimībām.
Pieredze rāda, ka šādi notikumi minētās nozares skar sevišķi smagi un zvejniekiem nozīmē ievērojamu kaitējumu.
Tiek uzskatīts, ka pienācīga apdrošināšana un kompensējoši pasākumi ir piemērots instruments, kas uzņēmumiem palīdz no šāda kaitējuma atkopties, tātad arī turpināt uzņēmējdarbību un tādējādi nodrošināt saimnieciskās darbības turpināšanos minētajās nozarēs.
(31)
Par dabas katastrofu LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē nebūtu uzskatāms kaitējums, ko noda­ rījuši tādi dabas katastrofai pielīdzināmi nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi kā, piemēram, vētras, sals, krusa, ledus, lietus vai sausums, kuri vērojami salīdzinoši regulāri.
Tomēr, ciktāl to ietekme uz saimniecisko darbību ir tāda, ka tos var pielīdzināt dabas katastrofai, būtu jāuzskata, ka atbalsts nelabvēlīgu klimatisko apstākļu nodarīta kaitējuma atlīdzināšanai ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
(32)
Lai nodrošinātu to, ka atbrīvojums attiecas uz atbalstu dabas katastrofu un dabas katastrofai pielīdzināmu nelabvēlīgu klimatisko apstākļu nodarītā kaitējuma atlīdzināšanai, šajā regulā, ievērojot iedibināto praksi, būtu jāparedz nosacījumi, ar kādiem minēto grupu atbrīvojumu var šādām atbalsta shēmām piemērot.
Vērtējot minētos nosacījumus, jo īpaši būtu jābalstās uz oficiālu dalībvalstu kompetento iestāžu atzinumu par to, ka konkrētais notikums uzskatāms par dabas katastrofu vai par dabas katastrofai pielīdzināmiem nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem, un uz tiešu cēloņsakarību starp dabas katastrofu vai nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem un kaitējumu, kas nodarīts labuma guvējam uzņēmumam, kurš var būt arī grūtībās nonācis uzņēmums, un būtu jānodrošina, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensēšana.
Kompensācija nedrīkstētu būt lielāka par to, kas nepie­ ciešams, lai labuma guvējs uzņēmums varētu atjaunot stāvokli, kāds bija pirms konkrētā notikuma.
(33)
Zvejniecība un akvakultūra ir nozares, kurās individuāla rīcība netiek pietiekami stimulēta, kaut arī individuālas rīcības kopējais iznākums visiem lietotājiem nestu kopēju labumu.
Tāpēc atbalsts jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzībai un atjaunošanai un kompensācijas režīmiem, kas saistīti ar ilgtspējīgām zvejas darbī­ bām, citstarp ar atkritumu vākšanu jūrā, būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
(34)
Šajā regulā ir ņemta vērā Savienības tālāko reģionu īpašā situācija, kā atzīts LESD 349. pantā, kurā paredzēti īpaši pasākumi.
(35)
Atbalsts, kas tiek piešķirts MVU, kuri piedalās SVVA projektos, konkurenci ietekmē maz, jo īpaši ņemot vērā šā atbalsta labvēlīgo ietekmi uz zināšanu kopīgošanu, sevišķi vietējās kopienās, kā arī šā atbalsta bieži vien kolektīvo raksturu un salīdzinoši mazo apmēru.
Šie projekti ir integrēti, tie aptver daudz dalībnieku un daudzas nozares, un tas var radīt zināmas grūtības tos klasificēt atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem.
Pašvaldības pēc savas būtības neietilpst MVU definīcijas tvērumā (12).
Tomēr tām bieži ir būtiska nozīme SVVA projektu organizēšanā un īstenošanā.
Ja SVVA projekts tiek īstenots, lai sasniegtu kādu no Regulas (ES) 2015/1588 1. pantā paredzētajiem mērķiem, būtu jābūt iespējai grupu atbrīvojumu attiecināt arī uz atbalstu pašvaldībām šāda projekta kontekstā.
Ņemot vērā SVVA projektu vietējo raksturu un to, ka šie projekti tiek atlasīti, pamatojoties uz daudzgadu vietējās attīstības stratēģiju, kuru nosaka un īsteno publiskā un privātā sektora partnerība, kā arī to orientāciju uz tādām jomām kā sabiedrība, sociālā sfēra, vide un klimats, ar šo regulu būtu jānovērš dažas konkrētas grūtības, ar kurām saskaras SVVA projekti, un tādējādi jāveicina to atbilstība valsts atbalsta noteikumiem.
Tas būtu jāattiecina arī uz pašvaldībām, kas tieši vai netieši gūst labumu no SVVA projektiem, kuru mērķis ir kāds no tiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2015/1588 1. pantā.
(12) Saskaņā ar MVU definīciju, kas izklāstīta šīs regulas I pielikumā, uzņēmumu nevar uzskatīt par MVU, ja 25 % vai vairāk kapitāla vai balsstiesību kopā vai atsevišķi tieši vai netieši atrodas vienas vai vairāku publisku struktūru kontrolē (sk. minētā pielikuma 3. panta 4. punktu).