L 327/86
ET
Euroopa Liidu Teataja
21.12.2022
(28)
Käesolev määrus peaks hõlmama kalandus- ja vesiviljelussektoris antava abi liike, mille komisjon on varem süstemaatiliselt heaks kiitnud.
Komisjon ei peaks igal üksikjuhul hindama sellise abi kokkusobivust siseturuga, kui abi vastab määruses (EL) nr 1380/2013 ja asjakohasel juhul määruses (EL) 2021/1139 sätestatud tingimustele.
(29)
Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktile b on loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi siseturuga kokkusobiv.
Õiguskindluse tagamiseks on vaja määratleda need sündmuste liigid, mida võib lugeda loodusõnnetuseks, mille puhul abi on käesoleva määruse kohaselt teatamis­ kohustusest vabastatud.
(30)
Kalandus ja vesiviljelus on loodusõnnetusega võrreldavatest ebasoodsatest ilmastikutingimustest ning loomatau­ didest iseäranis mõjutatud sektorid.
Kogemused on näidanud, et sellised sündmused tabavad neid sektoreid erakordselt rängalt ja et kalurid kannavad nende tõttu märkimisväärset kahju.
Meetmeid sellise kahju eest piisavaks kindlustamiseks ja kahju piisavaks korvamiseks peetakse sobivaks vahendiks, mis aitab ettevõtjatel kahjust taastuda ja tegevust jätkata ning seeläbi tagada majandustegevuse arengut nendes sektorites.
(31)
Kahju, mida põhjustavad korrapärasemalt esinevad loodusõnnetusega võrreldavad ebasoodsad ilmastikutingimu­ sed, nagu tormid, külm, rahe, jää, vihm või ränk põud, ei tuleks käsitada loodusõnnetusena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b tähenduses.
Kui aga ebasoodsate ilmastikutingimuste mõju majandustegevusele on selline, et need on võrreldavad loodusõnnetusega, tuleks ebasoodsate ilmastikutingimuste tekitatud kahju korva­ miseks antavat abi pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks.
(32)
Tagamaks, et vabastus hõlmab tõepoolest loodusõnnetuste ja loodusõnnetusega võrreldavate ebasoodsate ilmas­ tikutingimuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi, tuleks käesolevas määruses väljakujunenud tava kohaselt sätestada tingimused, mille alusel võib sellise abi suhtes kohaldada grupierandit.
Kõnealused tingimused peaksid eelkõige hõlmama sündmuse ametlikku tunnistamist loodusõnnetuseks või loodusõnnetusega võrreldavateks ebasoodsateks ilmastikutingimusteks liikmesriigi pädeva asutuse poolt ning otsest põhjuslikku seost loodusõnne­ tuse või ebasoodsate ilmastikutingimuste ja abi saava ettevõtja (kes võib olla ka raskustes olev ettevõtja) kantud kahju vahel ning nendega tuleks tagada ülemäärase hüvitamise vältimine.
Hüvitis ei tohiks ületada summat, mis on vajalik abi saava ettevõtja sündmuseelse olukorra taastamiseks.
(33)
Kalandus ja vesiviljelus on sektorid, kus napib stiimuleid individuaalsete meetmete võtmiseks, ehkki individuaal­ sete meetmete kombineeritud tulemus aitaks kaasa kõigi kasutajate ühisele heaolule.
Seepärast tuleks abi, mida antakse merekeskkonna elurikkuse ja ökosüsteemide kaitseks ja taastamiseks ning seoses hüvitamise korraga säästva püügitegevuse raamistikus (muu hulgas merest jäätmete kogumiseks) pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks.
(34)
Käesolevas määruses võetakse arvesse liidu äärepoolseimate piirkondade erilist olukorda, mida on tunnustatud ELi toimimise lepingu artiklis 349, milles on sätestatud erimeetmed.
(35)
Kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides osalevatele VKEdele antaval abil on konkurentsile väike mõju, arvestades eelkõige sellise abi positiivset rolli teadmiste jagamisel, eriti kohalike kogukondade jaoks, samuti selle abi sageli kollektiivset iseloomu ja suhteliselt väikest ulatust.
Need projektid on oma laadilt integreeritud ning hõlmavad paljusid osalisi ja mitut sektorit, mis võib tekitada teatavaid raskusi nende liigitamisel riigiabi eeskirjade alusel.
Omavalitsusüksused ei kuulu juba oma olemusest tulenevalt VKEde määratluse alla (12).
Samal ajal mängivad nad sageli keskset rolli kogukonna juhitud kohaliku arengu projektide organiseerimises ja elluviimises.
Juhul kui kogukonna juhitud kohaliku arengu projekti elluviimisega toetatakse üht nõukogu määruse (EL) 2015/1588 artiklis 1 sätestatud eesmärkidest, peaks sellise projekti kontekstis olema niisiis võimalik teha grupie­ rand ka omavalitsusüksustele antavale abile.
Kuna kogukonna juhitud kohaliku arengu projektid, mis valitakse välja avaliku ja erasektori partnerluse raames koostatava ja rakendatava mitmeaastase kohaliku arengu strateegia alusel, on laadilt kohalikud ning suunatud kogukondlikele, sotsiaalsetele, keskkonnaalastele ja kliimaalastele huvidele, tuleks käesolevas määruses võtta arvesse teatavaid probleeme, mis kogukonna juhitud kohaliku arengu projekte mõjutavad, et hõlbustada nende projektide vastavust riigiabi eeskirjadele.
See peaks kehtima ka selliste omavalitsusüksuste puhul, kes saavad otseselt või kaudselt kasu kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidest, millega taotletakse üht määruse (EL) 2015/1588 artiklis 1 sätestatud eesmärkidest.
(12) Käesoleva määruse I lisas esitatud VKE määratluse kohaselt ei saa ettevõtjat käsitada VKEna, kui vähemalt 25 % tema kapitalist või hääleõigustest on otseselt või kaudselt ühe või mitme avalik-õigusliku asutuse ainu- või ühiskontrolli all (vt kõnealuse lisa artikli 3 lõige 4).