L 327/86
DA
Den Europæiske Unions Tidende
21.12.2022
(28)
Denne forordning bør gælde for de former for støtte i fiskeri- og akvakultursektoren, som Kommissionen hidtil systematisk har godkendt.
For disse former for støtte er det ikke nødvendigt, at Kommissionen i hvert enkelte tilfælde vurderer støttens forenelighed med det indre marked, forudsat at den opfylder betingelserne i forordning (EU) nr.
1380/2013 og forordning (EU) 2021/1139, alt efter omstændighederne.
(29)
Støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, er i henhold til traktatens artikel 107, stk.
2, litra b), forenelig med det indre marked.
Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt at definere, hvilke typer begivenheder der kan udgøre en naturkatastrofe i relation til fritagelse efter denne forordning.
(30)
Fiskeri og akvakultur er sektorer, som er særlig udsat for ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, og for dyresygdomme.
Erfaringerne viser, at disse sektorer rammes uforholdsmæssigt kraftigt af sådanne begivenheder, og at fiskerne lider betydelig skade som følge heraf.
Foranstaltninger til at sikre passende forsikring mod og kompensation for sådanne skader anses for at være et hensigtsmæssigt redskab til at hjælpe virksomheder med at komme sig efter sådanne skader og dermed forblive aktive og således sikre udviklingen af økonomiske aktiviteter i sektorerne.
(31)
Skader forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, såsom storm, frost, hagl, is, regn eller alvorlig tørke, der opstår mere regelmæssigt, bør ikke betragtes som naturkatastrofer efter traktatens artikel 107, stk.
2, litra b).
Dog bør støtte til at råde bod på skader forårsaget af ugunstige vejrforhold, i det omfang deres indvirkning på den økonomiske aktivitet er af en sådan art, at de kan sidestilles med en naturkata­ strofe, betragtes som forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk.
3, litra c).
(32)
For at sikre, at den støtte, der fritages, ydes med det formål at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer og af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, bør denne forordning i overensstemmelse med etableret praksis fastsætte betingelser, som skal være opfyldt, for at støtte, hvis formål er at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer, kan falde ind under gruppefritagelsen.
Disse betingelser bør bl.a. være baseret på krav om, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne officielt har anerkendt begivenheden som en naturkatastrofe eller ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, og at der består en direkte årsagssammenhæng mellem naturkatastrofen eller de ugunstige vejrforhold og de skader, som den støttemodtagende virksomhed, herunder eventuelt kriseramte virksomheder, har lidt, og bør sikre, at overkom­ pensation undgås.
Kompensationen bør ikke overstige, hvad der er nødvendigt for at sætte den støttemodtagende virksomhed i samme situation, som før begivenheden indtraf.
(33)
Fiskeri og akvakultur er sektorer, hvor der ikke er tilstrækkeligt incitament til at træffe individuelle foranstalt­ ninger, selv om en kombination af sådanne individuelle foranstaltninger ville komme alle til gode.
Derfor bør støtte, der ydes til beskyttelse og genopretning af marin biodiversitet og marine økosystemer, samt erstatnings­ ordninger inden for rammerne af bæredygtigt fiskeri, herunder indsamling af affald fra havet, betragtes som forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk.
3, litra c).
(34)
Denne forordning tager hensyn til den særlige situation i regionerne i Unionens yderste periferi som anerkendt i traktatens artikel 349, der indeholder bestemmelser om særlige foranstaltninger.
(35)
Støtte ydet til SMV'er ved deltagelse i lokaludviklingsprojekter styret af lokalsamfundet har ringe betydning for konkurrencen, navnlig i betragtning af den positive rolle, som støtten spiller for videndeling, især for lokal­ samfundene, og af støttens ofte kollektive karakter, og da den er af forholdsvis lille omfang.
Sådanne projekter er integrerede, omfatter ofte mange forskellige aktører og mange forskellige sektorer, hvilket kan skabe visse vanskeligheder med hensyn til deres klassificering efter statsstøttereglerne.
Kommuner er i kraft af deres natur ikke omfattet af definitionen af SMV'er (12).
De spiller imidlertid ofte en væsentlig rolle i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af lokaludviklingsprojekter styret af lokalsamfundet.
Når lokaludviklingsprojekter styret af lokal­ samfundet gennemføres med henblik på en af målsætningerne i artikel 1 i Rådets forordning (EU) 2015/1588, bør det derfor ligeledes være muligt at gruppefritage støtte ydet til kommuner i forbindelse med sådanne projekter.
Eftersom lokaludviklingsprojekter styret af lokalsamfundet er af lokal karakter og udvælges på grundlag af en flerårig lokaludviklingsstrategi, der fastlægges og gennemføres af offentligprivate partnerskaber, og da de ofte er rettet mod samfundsmæssige, sociale, miljømæssige og klimamæssige interesser, bør denne forordning søge at imødegå nogle af de udfordringer, som lokaludviklingsprojekter styret af lokalsamfundet står over for med henblik på at lette overholdelsen af statsstøttereglerne.
Dette bør også gælde kommuner, som direkte eller indirekte drager fordel af lokaludviklingsprojekter styret af lokalsamfundet, der forfølger en af målsætningerne i artikel 1 i forordning (EU) 2015/1588.
(12) Ifølge definitionen af SMV'er, som fremgår af bilag I til denne forordning, betragtes en virksomhed ikke som en SMV, hvis mindst 25 % af dens kapital eller dens stemmerettigheder kontrolleres direkte eller indirekte af et eller flere offentlige organer enkeltvis eller i fællesskab (jf. bilagets artikel 3, stk.
4).