2022.12.19.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 323/7
A Bizottság által kiadott, 2021-re vonatkozó, a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató (DESI) megállapítja, hogy az uniós vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) már a COVID-19 világjárvány előtt is nehezen találtak elegendő számú, információs és kommunikációs technológiákkal (a továbbiakban: IKT) foglalkozó szakembert.
A digitális oktatás és képzés keretében ezért minden olyan intézkedést támogatni kell, amellyel biztosítható, hogy a munkaerő rendelkezzen minden olyan most és a jövőben is szükséges készséggel, amely elősegíti valamennyi releváns érdekelt fél mobilizálását és ösztönzését arra, hogy maximalizálják a gazdaságilag aktív népesség meglévő készségeinek javítására (továbbképzés), új készségeinek megszerzésére (átképzés), valamint egész életen át tartó tanulására irányuló befektetéseik hatását, így biztosítva, hogy az ipar és a szolgáltatások digitalizációja kínálta lehetőségek valamennyi előnye kiaknázható legyen.
Ösztönözni kell továbbá a munkáltatók által gyakorlati tanulás formájában nyújtott nem formális digitális képzést is.
Az oktatás és a képzés emellett kézzelfogható karrierösztönzőket is kínál majd a lehetőségek és a bánásmód szempontjából a nők és férfiak között fennálló különbségek elkerülése és megszüntetése érdekében.
(13)
A konnektivitást célzó fenntartható digitális infrastruktúra, a mikroelektronika és a nagy adathalmazok feldolgozására való képesség kritikus jelentőségű támogató tényezők a digitalizáció előnyeinek kiaknázásához, a további technológiai fejlődéshez, valamint az Unió digitális vezető szerepének megvalósulásához.
A „Hosszú távú jövőkép az EU vidéki területei számára – Az erősebb, összekapcsolt, reziliens és virágzó vidéki területek 2040-ig történő megvalósítása felé” című, 2021. június 30-i bizottsági közleménnyel összhangban megbízható, gyors és biztonságos konnektivitásra van szükség az Unióban mindenki számára és mindenhol, beleértve az olyan vidéki és távoli területeket is, mint például a szigetek, a hegyvidéki és ritkán lakott térségek, valamint a legkülső régiók.
Az egymáshoz közeledő feltöltési és letöltési sávszélességgel kapcsolatos társadalmi igények folyamatosan nőnek.
2030-ra a gigabites sebességgel rendelkező hálózatoknak mindazok számára elérhetőnek kell lenniük, akiknek ilyen kapacitásra van szükségük vagy ilyen kapacitást szeretnének.
Minden uniós végfelhasználó számára lehetővé kell tenni, hogy a hálózatok által helyhez kötött módon, a hálózati végpontig biztosított gigabites szolgáltatásokat használjanak.
Ezen túlmenően valamennyi lakott területet olyan új generációs, vezeték nélküli, nagy sebességű hálózattal kell lefedni, amelynek teljesítménye legalább az 5G-vel egyenértékű.
A digitális átalakulás előnyeiben részesülő minden piaci szereplő köteles eleget tenni társadalmi kötelezettségeinek, és méltányos és arányos módon hozzá kell járulnia a közjavakhoz, a közszolgáltatásokhoz és a köztulajdonú infrastruktúrákhoz, minden Unió-beli polgár javát szolgálva.
(14)
Az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) előírt technológiasemlegesség olyan elv, amelyet a legmagasabb teljesítményű, legreziliensebb, legbiztonságosabb és legfenntarthatóbb konnektivitási infrastruktúra megvalósítását célzó uniós és nemzeti digitális szakpolitikáknak a fellendülés kiaknázása érdekében követniük kell.
Ezért – amennyiben egyenértékű hálózati teljesítménnyel rendelkeznek –, egyenlőként kell kezelni a gigabites konnektivitás megvalósításához hozzájárulni képes valamennyi technológiát és átviteli rendszert, beleértve az optikai, a műholdas és az 5G-ökoszisztémák jelenlegi és későbbi fejlesztéseit, valamint bármely más jövőbeli ökoszisztémát és új generációs wifi-rendszert.
(15)
A félvezetők a legtöbb kulcsfontosságú stratégiai értékláncban nélkülözhetetlenek, és a jövőben várhatóan a jelenleginél nagyobb kereslet lesz irántuk, különösen a leginnovatívabb technológiai területeken.
Ahogy a digitális gazdaságban is központi szerepet töltenek be a félvezetők, úgy a fenntarthatósági átállásnak is kritikus jelentőségű támogató tényezői, így tehát az európai zöld megállapodásban foglalt célkitűzések eléréséhez is hozzájárulnak.
A kis energialábnyomú félvezetők hozzájárulnak ahhoz is, hogy az Unió vezető szerepet tölthessen be a fenntartható digitális technológiák terén.
A cél a félvezetők értéklánca és a félvezetők termelési kapacitása (beleértve az anyagokat, a felszereléseket, a tervezést, a gyártást, a feldolgozást és a csomagolást) rezilienciájának megerősítése, többek között a környezeti fenntarthatóságra vonatkozó uniós jognak megfelelő, nagy léptékű innovatív infrastruktúra kiépítése révén.
Így például a kvantumkapacitás, valamint az alacsony energiaigényű félvezetők kritikus jelentőségű támogató tényezők az olyan rendkívül biztonságos peremcsomópontok klímasemlegességének megvalósításához, amelyek a felhasználó elhelyezkedésétől függetlenül biztosítják a hozzáférést az alacsony késleltetési idejű adatszolgáltatásokhoz.
(16)
A jelenlegi és a jövőbeli technológiák – támogató tényezőként betöltött szerepükön túl – központi szerepet fognak játszani az adatok adatgazdaságon belüli méltányos és biztonságos megosztásán alapuló – egyúttal a magánélet és a személyes adatok hatékony védelmét biztosító – új termékekben, új gyártási folyamatokban és új üzleti modellekben.
A vállalkozások átalakulása attól függ, hogy képesek lesznek-e gyorsan és mindenre kiterjedően alkalmazni az új digitális technológiákat, többek között a jelenleg lemaradásban lévő ipari és szolgáltatási ökoszisztémákban is.
Ez az átalakulás különösen fontos a kkv-k számára, mivel ezek továbbra is kihívásokkal néznek szembe a digitális megoldások alkalmazása terén.
(12) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.).