19.12.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 323/7
Komisjoni 2021. aastal avaldatud digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksis (DESI) märgitakse, et isegi enne COVID-19 pandeemiat oli liidu ettevõtjatel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd), raske leida piisavalt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) spetsialiste.
Digikoolitus ja -haridus peaks seepärast toetama kõiki meetmeid, et tagada, et tööjõud on varustatud vajalike praeguste ja tuleviku oskustega, mis toetavad kõigi asjaomaste sidusrühmade mobiliseerimist ja stimuleerimist, et maksimeerida olemasolevate oskuste parandamisse (oskuste täiendamine) ja uute oskuste koolitusse (ümberõpe) ning aktiivse elanikkonna elukestvasse õppesse tehtavate investeeringute mõju, eesmärgiga tagada tööstuse ja teenuste digitaliseerimisest tulenevate võimaluste täielik ärakasutamine.
Peale selle tuleks julgustada tööandjaid pakkuma mitteformaalset töö käigus antavat digiväljaõpet.
Haridus ja koolitus pakuvad ka konkreetseid karjääristiimuleid, et vältida ja kaotada naiste ja meeste vahelisi võrdsete võimaluste ja kohtlemise erinevusi.
(13)
Kestlik digitaristu ühenduvuse, mikroelektroonika ja suurandmete töötlemise suutlikkuse jaoks on kriitilise tähtsusega võimaldi, mis võimaldab digitaliseerimise hüvesid ära kasutada, tehnoloogiat edasi arendada ja tagada liidu digivaldkonna juhtpositsioon.
Kooskõlas komisjoni 30. juuni 2021. aasta teatisega „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon – Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks“ on vaja usaldusväärset, kiiret ja turvalist ühenduvust kõigile ja kõikjal liidus, sealhulgas maa- ja äärepoolsetes piirkondades, näiteks saartel, mägipiirkondades ning hõredalt asustatud piirkondades ja äärepoolseimates piirkondades.
Ühiskond vajab aina rohkem ühtset üles- ja allalaadimisribalaiust.
2030. aastaks peaksid gigabiti kiirusega võrgud olema kättesaadavad kõigile, kes sellist kiirust vajavad või soovivad.
Kõigil liidu lõppkasutajatel peaks olema võimalik kasutada gigabiti kiirusega võrkude pakutavaid teenuseid kindlaksmääratud asukohas kuni võrgu lõpp-punktini.
Lisaks peaksid kõik asustatud piirkonnad olema kaetud järgmise põlvkonna traadita kiire võrguga, mille jõudlus on vähemalt võrdväärne 5G-ga.
Kõik digipöördest kasu saavad turuosalised peaksid täitma oma sotsiaalseid kohustusi ning andma õiglase ja proportsionaalse panuse avalikesse hüvedesse, teenustesse ja taristutesse, millest saavad kasu kõik kodanikud liidus.
(14)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/1972 (12) sätestatud tehnoloogianeutraalsus on põhimõte, mis peaks suunama liidu ja liikmesriikide hästi toimivat digitaalse ühenduvuse taristu poliitikat, toimekindlust, turvalisust ja kestlikkust, et saada kasu heaolust.
Kõiki tehnoloogiaid ja ülekandesüsteeme, mis võivad aidata kaasa gigabitiühenduvuse saavutamisele, sealhulgas praegust ja edasist arengut kiudoptika, satelliitide, 5G või mis tahes muu tulevase ökosüsteemi ja järgmise põlvkonna WiFi valdkonnas tuleks kohelda samaväärse võrgujõudluse korral võrdselt.
(15)
Pooljuhid on enamiku peamiste strateegiliste väärtusahelate jaoks äärmiselt vajalikud ning ilmselt veelgi vajalikumad edaspidi kui praegu, eriti kõige uuenduslikumates valdkondades.
Kuna pooljuhtidel on digimajanduses keskne roll, on pooljuhid ühtlasi kriitilise tähtsusega võimaldid kestlikule majandusele üleminekul, aidates niiviisi saavutada rohelise kokkuleppe eesmärke.
Väikese energiajalajäljega pooljuhtide kasutamine aitab kaasa ka liidu juhtpositsiooni saavutamisele kestlike digitehnoloogiate valdkonnas.
Eesmärgiks peaks olema tugevdada pooljuhtide väärtusahela vastupanuvõimet ja pooljuhtide tootmisvõimsust (sealhulgas materjalide, seadmete, disaini, tootmise, töötlemise ja pakendamise puhul), luues selleks muu hulgas ulatusliku uuendusliku taristu, mis on kooskõlas keskkonna jätkusuutlikkust käsitleva liidu õigusega.
Seega on näiteks kvantvõimsus ja väikese energiatarbega pooljuhid kriitilise tähtsusega võimaldid, mis aitavad saavutada kliimaneutraalseid üliturvalisi servasõlmi, mis tagavad lühikese latentsusajaga juurdepääsu andmeteenustele, olenemata kasutaja asukohast.
(16)
Lisaks võimaldiks olemisele, saavad olemasolevad ja tuleviku tehnoloogiad olema kesksel kohal uutes toodetes, uutes tootmisprotsessides ja uutes ärimudelites, mis põhinevad andmete õiglasel ja turvalisel jagamisel andmepõhises majanduses ja tagavad samal ajal tõhusalt eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse.
Ettevõtete ümberkujundamine sõltub nende võimest võtta uued digitehnoloogiad kasutusele kiiresti ja laiaulatuslikult, sealhulgas tööstuse ja teenuste ökosüsteemides, mis on selles mõttes teistest maha jäänud.
See ümberkujundamine on eriti tähtis VKEde jaoks, kellel on jätkuvalt probleeme digilahenduste kasutuselevõtmisega.
(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36).