16.12.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
L 322/17
(3)
Komissio korosti 17 päivänä kesäkuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat suuntaviivat: Ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskeva täydennysosa”, jäljempänä ’ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevat suuntaviivat’, ilmastoon liittyvien tietojen raportoinnista yrityksille koituvia hyötyjä, joita ovat erityisesti ilmastoon liittyvien riskien ja mahdollisuuksien tiedostamisen ja ymmärtämisen lisääntyminen yrityksen sisällä, monipuolisempi sijoittajapohja, pienemmät pääomakustannukset ja rakentavampi vuoropuhelu kaikkien sidosryhmien kanssa.
Monimuotoisuus yritysten hallituksissa voisi myös vaikuttaa päätöksentekoon, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään sekä resilienssiin.
(4)
Neuvosto korosti pääomamarkkinaunionin syventämisestä 5 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä, että on tärkeää saada luotettavaa, vertailukelpoista ja merkityksellistä tietoa kestävyyteen liittyvistä riskeistä, mahdollisuuksista ja vaikutuksista, ja kehotti komissiota harkitsemaan muita kuin taloudellisia tietoja koskevan eurooppalaisen raportointistandardin laatimista.
(5)
Euroopan parlamentti kehotti kestävästä rahoituksesta 29 päivänä toukokuuta 2018 antamassaan päätöslau­ selmassa (14) kehittämään edelleen muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevia vaatimuksia direktiivin 2013/34/EU puitteissa.
Yritysten kestävästä hallinnoinnista 17 päivänä joulukuuta 2020 antamassaan päätöslau­ selmassa (15) Euroopan parlamentti piti myönteisenä, että komissio oli sitoutunut tarkistamaan direktiiviä 2013/34/EU, ja korosti tarvetta perustaa muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia varten kattava unionin kehys, joka sisältää muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevia pakollisia unionin standardeja.
Euroopan parlamentti kehotti laajentamaan raportointivaatimusten soveltamisalaa uusiin yritysluokkiin ja ottamaan käyttöön tarkastusvaatimuksen.
(6)
Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokous hyväksyi uuden maailmanlaajuisen kestävän kehityksen kehyksen 25 päivänä syyskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, jäljempänä ’Agenda 2030 -toimintaohjelma’.
Agenda 2030 -toimintaohjelman keskiössä ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, jotka käsittävät kestävyyden kolme ulottuvuutta: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön.
Komission 22 päivänä marraskuuta 2016 antamassa komission tiedonannossa ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi: Kestävyyttä edistävät EU:n toimet” YK:n kestävän kehityksen tavoitteet kytkettiin unionin toimintakehykseen sen varmistamiseksi, että kyseiset tavoitteet otetaan jo alun alkaen huomioon kaikissa unionin toimissa ja toimintapoliittisissa aloitteissa niin unionissa kuin sen ulkopuolellakin.
Neuvosto vahvisti 20 päivänä kesäkuuta 2017 antamissaan päätelmissä ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”, että unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöön täysipainoisella, johdonmukaisella, kattavalla, yhdennetyllä ja tehokkaalla tavalla tiiviissä yhteistyössä kumppaneiden ja muiden sidosryhmien kanssa.
(7)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/95/EU (16) muutettiin direktiiviä 2013/34/EU tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen osalta.
Direktiivillä 2014/95/EU otettiin käyttöön vaatimus, että yritykset raportoivat tietoja vähintään ympäristöasioista, sosiaalisista ja työntekijöihin liittyvistä seikoista, ihmisoikeuksien kunnioittamisesta sekä korruption ja lahjonnan torjuntaan liittyvistä seikoista.
Näiden aihealueiden osalta direktiivillä 2014/95/EU velvoitettiin yritykset julkistamaan tietoja seuraavilta raportoinnin osa-alueilta: liiketoimintamalli, toimintaperiaatteet, due diligence -prosessit mukaan luettuina, kyseisten toimintaperiaatteiden noudattamisen tulokset, riskit ja riskienhallinta sekä tärkeimmät tulosindi­ kaattorit, jotka ovat merkityksellisiä liiketoiminnalle.
(8)
Useat sidosryhmät pitävät ilmaisua ’muut kuin taloudelliset’ epätarkkana erityisesti siksi, että siitä saa käsityksen, ettei kyseisillä tiedoilla ole taloudellista merkitystä.
Tällaisilla tiedoilla on kuitenkin yhä useammin taloudellista merkitystä.
Monet kestävyysraportoinnin alan organisaatiot, aloitteet ja toimijat viittaavat ’kestävyystietoihin’.
Sen vuoksi on suotavaa käyttää ilmaisua ’kestävyystiedot’ ilmaisun ’muut kuin taloudelliset tiedot’ sijaan.
Direktiiviä 2013/34/EU olisi sen vuoksi muutettava, jotta kyseinen termimuutos voitaisiin ottaa huomioon.
(14) EUVL C 76, 9.3.2020, s. 23.
(15) EUVL C 445, 29.10.2021, s. 94.
(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1).