9.12.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
L 317/145
(20)
De vägledande principerna bör därför omfatta utveckling, användning och förvaltning av entreprenöriella metoder, processer och färdigheter på alla samhällsnivåer i de privata och offentliga sektorer som deltar i kunskapsut­ nyttjande.
Denna nya omfattning kräver att beslutsfattarna anpassar sina politiska mål i enlighet med detta och inför nya strategier som är nödvändiga för kunskapsutnyttjande.
De vägledande principerna syftar till att hjälpa beslutsfattare i medlemsstaterna att uppfylla sådana krav.
(21)
De vägledande principerna i denna rekommendation bör därför avse politiska initiativ som riktar sig till alla kategorier av ekosystemaktörer som deltar i verksamhet inom forskning och innovation, såsom — den akademiska världen, universitet och högre utbildningsanstalter, organisationer för forskning, innovation och teknik och andra offentliga forskningsorganisationer, akademier och lärda sällskap, liksom mellanstatliga initiativ och nätverk, till exempel Eureka, — det civila samhällets organisationer, inbegripet medborgarorganisationer och icke-statliga organisationer, — privata investerare och finansierings- och investeringsorganisationer, inklusive stiftelser och välgörenhetsorgani­ sationer, — individer, såsom innovatörer, entreprenörer, forskare, vetenskapsmän, lärare och studenter, — industrin, inklusive små och medelstora företag, nystartade företag, avknoppade företag, expanderande företag och sociala företag, — förmedlare, såsom yrkesverksamma inom kunskaps- och tekniköverföring, företagsinkubatorer, forskningsbyar, innovationsnav eller innovationskluster på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, experter på immateriella rättigheter, konsulter och yrkesverksamma inom innovationsstöd, grupper för vetenskaplig kommunikation och politiskt engagemang, rådgivningsorganisationer inom politisk/vetenskaplig kunskap och yrkesverksamma inom medborgarengagemang, — nationella, regionala eller lokala myndigheter och beslutsfattare, — privata forskningsorganisationer, offentliga och privata tjänsteleverantörer såsom sjukhus, kollektivtrafikföretag och energileverantörer, — forskningsinfrastruktur, teknisk infrastruktur och andra anläggningar och nätverk som stöder verksamhet inom forskning och innovation, — standardiseringsorgan.
(22)
De vägledande principerna bör formuleras så att de kan tillämpas på alla eller de flesta av de kategorier som anges i skäl 21.
Genomförandet av de vägledande principerna bör anpassas till målaktörerna genom dokument med regler för god praxis, närmare bestämt regler för god praxis för smart användning av immateriella rättigheter och regler för god praxis för forskare om standardisering.
Vid behov kan andra relevanta dokument med regler för god praxis utarbetas tillsammans med intressenter.
(23)
De vägledande principerna bör vara icke-bindande.
Tillämpningen av dem bör respektera internationell rätt, unionsrätt och nationell rätt, och de bör beaktas i ansträngningar för att göra unionens rättsliga ram till ett stöd för kunskapsutnyttjande.
De vägledande principerna bör tillämpas med sikte på största möjliga samhällsanvändning och bidra till ett hållbart samhälle i enlighet med unionens riktlinjer för hantering av utländsk inblandning inom forskning och innovation (14).
Om möjligt, och beroende på sammanhanget, bör utnyttjandet ske med beaktande av behoven i och fördelarna för samhället, utöver traditionella vinstdrivande faktorer.
Ett exempel är socialt ansvarsfull licensiering, där licensiering av immateriella tillgångar bör säkerställa att prissättningen av slutprodukterna och sluttjänsterna inte undergräver tillgängligheten.
Fokus för de vägledande principerna bör ligga på att maximera värdet av forsknings- och innovationsinvesteringar utöver traditionell kunskapsöverföring och på att involvera alla aktörer i forsknings- och innovationsekosystemet.
(24)
Kunskapsutnyttjande är en komplex process som kräver betydande resurser för att säkerställa att den nödvändiga spännvidden av färdigheter och skalbar kapacitet utvecklas och upprätthålls i unionen.
Det kommer att krävas fortsatta och mer omfattande investeringar i utvecklingen av kunskapsöverföring och förmedlare och handledare som fungerar som mellanhänder mellan relevanta forsknings- och innovationsaktörer.
Det är särskilt viktigt att uppmuntra små och medelstora företag att medverka genom starka nationella och regionala innovationsekosystem.
Dessutom bör proaktivitet inom nystartade företag och expanderande företag av alla storlekar uppmuntras, och industriella partner bör övertygas att vara öppna för att ta risker.
(14) Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för forskning och innovation, Tackling R&I foreign interference: staff working document (inte översatt till svenska), 2022.