9.12.2022
SL
Uradni list Evropske unije
L 317/145
(20)
Vodilna načela bi morala zato zajemati razvoj, uporabo in upravljanje podjetniških praks, procesov ter znanj in spretnosti na vseh ravneh družbe v zasebnem in javnem sektorju, vključenih v valorizacijo znanja.
To novo področje uporabe zahteva od oblikovalcev politik, da ustrezno prilagodijo cilje politik in uvedejo nove pristope, potrebne za valorizacijo znanja.
Namen teh vodilnih načel je pomagati oblikovalcem politik v državah članicah pri izpolnjevanju takih zahtev.
(21)
Vodilna načela v tem priporočilu bi se zato morala nanašati na pobude politike, namenjene vsem kategorijam akterjev v ekosistemu, vključenih v raziskovalne in inovacijske dejavnosti, kot so: — akademski krogi, univerze in druge visokošolske ustanove, raziskovalne, inovacijske in tehnološke organizacije ter druge javne raziskovalne organizacije, pa tudi akademije in znanstvena združenja ter medvladne pobude in mreže, kot je Eureka, — organizacije civilne družbe, vključno z organizacijami državljanov in nevladnimi organizacijami, — zasebni vlagatelji ter organizacije za financiranje in naložbe, vključno s fundacijami in dobrodelnimi organizacijami, — posamezniki, kot so inovatorji, podjetniki, raziskovalci, znanstveniki, učitelji in študenti, — industrija, vključno z malimi in srednjimi podjetji (MSP), zagonskimi podjetji, spin-off podjetji, podjetji v razširitveni fazi in socialnimi podjetji, — posredniki, kot so strokovnjaki za prenos znanja in tehnologije, inkubatorji, znanstveni parki, inovacijska središča ali grozdi na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, strokovnjaki za intelektualno lastnino, svetovalci in strokovnjaki za podporo inovacijam, ekipe za znanstveno komuniciranje in vključevanje v politiko, organizacije za svetovanje na področju politike/znanosti in strokovnjaki za vključevanje državljanov in državljank, — nacionalni, regionalni in lokalni organi ter oblikovalci politik, — zasebne raziskovalne organizacije, javni in zasebni ponudniki storitev, kot so bolnišnice, ponudniki javnega prevoza in ponudniki energije, — raziskovalne infrastrukture, tehnološke infrastrukture ter drugi objekti in omrežja, ki podpirajo raziskovalne in inovacijske dejavnosti, — standardizacijski organi.
(22)
Vodilna načela bi morala biti oblikovana tako, da se uporabljajo za vse ali večino kategorij navedenih v uvodni izjavi 21.
Izvajanje vodilnih načel bi moralo biti prilagojeno ciljnim akterjem z dokumenti kodeksa ravnanja: kodeks ravnanja za pametno uporabo intelektualne lastnine ter kodeks ravnanja za raziskovalce in raziskovalke na področju standardizacije.
Po potrebi bi se lahko drugi ustrezni dokumenti kodeksa ravnanja pripravili skupaj z deležniki.
(23)
Ta vodilna načela bi morala biti nezavezujoča, pri njihovi uporabi pa bi se morala spoštovati mednarodna zakonodaja ter pravo Unije in nacionalno pravo, upoštevati pa bi jih bilo treba pri prizadevanjih, da pravni okvir Unije podpira valorizacijo znanja.
Uporabljati bi jih bilo treba z namenom najširše možne družbene uporabe, vključno s prispevkom k trajnostni družbi v skladu s smernicami Unije za obravnavanje tujega vmešavanja v raziskave in inovacije (14).
Kadar je to mogoče in glede na okoliščine, bi bilo treba pri dejavnostih valorizacije poleg tradicionalnih dejavnikov dobička upoštevati tudi potrebe družbe in koristi zanjo.
Eden od primerov je družbeno odgovorno licenciranje, pri katerem bi moralo licenciranje intelektualnih sredstev zagotoviti, da določanje cen končnih izdelkov in storitev ne ogroža dostopnosti.
Osredotočiti bi se morala na čim večje povečanje vrednosti naložb v raziskave in inovacije, ki presegajo tradicionalni prenos znanja, in na vključitev vseh akterjev v raziskovalnem in inovacijskem ekosistemu.
(24)
Valorizacija znanja je kompleksen proces, ki zahteva znatne vire za zagotovitev, da se v Uniji razvijejo in ohranijo potrebna znanja in spretnosti ter zmogljivosti nadgradnje.
Zanjo bo treba še naprej in v večjem obsegu vlagati v razvoj strokovnjakov in spodbujevalcev za prenos in posredovanje znanja, ki delujejo kot posredniki med ustreznimi akterji na področju raziskav in inovacij.
Zlasti pomembno je spodbujati MSP, da sodelujejo prek močnih nacionalnih in regionalnih inovacijskih ekosistemov.
Poleg tega bi bilo treba spodbujati proaktivnost zagonskih podjetij in podjetij v razširitveni fazi vseh velikosti ter prepričati industrijske partnerje, da so odprti za sprejemanje tveganj, –
(14) Evropska komisija, Generalni direktorat za raziskave in inovacije, Tackling R&I foreign interference: staff working document (Boj proti tujemu vmešavanju v raziskave in inovacije: delovni dokument služb Komisije), 2022.