9.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 317/145
(20)
Tādēļ pamatprincipiem būtu jāaptver uzņēmējdarbības prakses, procesu un prasmju attīstīšana, izmantošana un pārvaldība visos sabiedrības līmeņos privātajā un publiskajā sektorā, kas iesaistīti zināšanu valorizācijā.
Minētā jaunā darbības joma paredz, ka politikas veidotājiem ir attiecīgi jāsaskaņo savi politikas mērķi un jāievieš jaunas pieejas, kas nepieciešamas zināšanu valorizācijai.
Minēto pamatprincipu mērķis ir palīdzēt politikas veidotājiem dalībvalstīs izpildīt šādas prasības.
(21)
Tāpēc šā ieteikuma pamatprincipiem būtu jāattiecas uz politikas iniciatīvām, kuru mērķauditorija ir visas pētniecības un inovācijas darbībās iesaistīto ekosistēmu dalībnieku kategorijas, proti: — akadēmiskās aprindas, universitātes un citas augstākās izglītības iestādes, pētniecības, inovācijas un tehnoloģiju organizācijas un citas publiskas pētniecības organizācijas, kā arī akadēmijas un zinātniskās biedrības un starpvaldību iniciatīvas un tīkli, piemēram, Eureka, — pilsoniskās sabiedrības organizācijas, arī pilsoņu un nevalstiskās organizācijas, — privātie investori, finansēšanas un investīciju organizācijas, arī fondi un labdarības organizācijas, — indivīdi, piemēram, novatori, uzņēmēji, pētnieki, zinātnieki, skolotāji un studenti, — rūpniecība, arī mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), jaunuzņēmumi, atvasjaunuzņēmumi, augoši uzņēmumi un sociālie uzņēmumi, — starpnieki (piemēram, zināšanu un tehnoloģiju nodošanas speciālisti, inkubatori, zinātnes parki, Savienības, valsts un reģionālie inovāciju centri vai kopas, intelektuālā īpašuma eksperti, konsultanti un inovācijas atbalsta speciālisti, zinātnes komunikācijas un politikas iesaistes komandas, politikai vajadzīgo zināšanu/zinātnes konsultāciju organizācijas un iedzīvotāju iesaistes speciālisti), — valsts, reģionālās un vietējās iestādes un politikas veidotāji, — privātās pētniecības organizācijas, sabiedrisko un privāto pakalpojumu sniedzēji, piemēram, slimnīcas, sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzēji un enerģijas piegādātāji, — pētniecības infrastruktūras, tehnoloģiju infrastruktūras un citi objekti un tīkli, kas atbalsta pētniecības un inovācijas darbības, — standartizācijas struktūras.
(22)
Pamatprincipi būtu jāformulē tā, lai tie būtu piemērojami visām 21. apsvērumā uzskaitītajām kategorijām vai lielākajai daļai no tām.
Pamatprincipu īstenošana būtu jāpielāgo mērķa dalībniekiem, izmantojot prakses kodeksa dokumentus, proti, Intelektuālā īpašuma gudras izmantošanas prakses kodeksu un Prakses kodeksu pētniekiem standartizācijas jomā.
Vajadzības gadījumā kopā ar ieinteresētajām personām varētu izveidot citus attiecīgus prakses kodeksa dokumentus.
(23)
Pamatprincipiem vajadzētu būt nesaistošiem.
To piemērošanā būtu jāievēro starptautiskie, Savienības un valsts tiesību akti, un tie būtu jāņem vērā centienos panākt, ka Savienības tiesiskais satvars atbalsta zināšanu valorizāciju.
Pamatprincipi būtu jāpiemēro tā, lai tiktu ņemta vērā pēc iespējas plašāka sabiedriskā lietderība, tostarp ieguldījums ilgtspējīgā sabiedrībā saskaņā ar Savienības vadlīnijām par to, kā novērst ārvalstu iejaukšanos pētniecībā un inovācijā (14).
Ja iespējams un atkarībā no konteksta, valorizācijas darbībās papildus tradicionālajiem peļņas orientieriem jāņem vērā arī sabiedrības vajadzības un ieguvumi.
Viens piemērs ir sociāli atbildīga licencēšana, kur intelektuālo aktīvu licencēšanai būtu jānodrošina tas, ka galaproduktiem un pakalpojumiem noteiktās cenas neliek šķēršļus to piekļūstamībai.
Pamatprincipos galvenā uzmanība būtu jāpievērš pētniecības un inovācijas ieguldījumu vērtības palielināšanai ārpus tradicionālās zināšanu nodošanas un visu dalībnieku iesaistīšanai pētniecības un inovācijas ekosistēmā.
(24)
Zināšanu valorizācija ir sarežģīts process, kam vajadzīgi ievērojami resursi, lai nodrošinātu, ka Savienībā tiek attīstīts un uzturēts nepieciešamais prasmju un maināmu spēju kopums.
Tam būs vajadzīgas pastāvīgas un plašākas investīcijas to zināšanu nodošanas un starpniecības speciālistu un koordinatoru attīstībā, kuri darbojas kā starpnieki starp attiecīgajiem pētniecības un inovācijas dalībniekiem.
Īpaši svarīgi ir mudināt MVU piedalīties, izmantojot spēcīgas valstu un reģionālās inovācijas ekosistēmas.
Turklāt būtu jāveicina visu apjomu jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu proaktivitāte, un industriālie partneri būtu jāpārliecina būt atvērtiem uzņemties riskus,
(14) Eiropas Komisija, Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts, Tackling R&I foreign interference [Cīņa pret ārvalstu iejaukšanos pētniecībā un inovācijā]: dienestu darba dokuments, Publikāciju birojs, 2022. gads.