HU
2022.12.9.
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 317/145
(20)
A vezérelveknek ezért ki kell terjedniük a vállalkozói gyakorlatok, folyamatok és készségek fejlesztésére, felhasználására és kezelésére a társadalom valamennyi szintjén a tudás hasznosításában részt vevő magán- és közszférában.
Az említett új hatály megköveteli a szakpolitikai döntéshozóktól, hogy szakpolitikai célkitűzéseiket ennek megfelelően igazítsák ki, és a tudás hasznosításához szükséges új megközelítéseket vezessenek be.
Az említett vezérelvek célja segítséget nyújtani a tagállamok szakpolitikai döntéshozóinak az ilyen kötelezettségek teljesítésében.
(21)
Az ebben az ajánlásban foglalt vezérelveknek ezért a K+I-tevékenységekben részt vevő ökoszisztéma-szereplők valamennyi kategóriájára irányuló szakpolitikai kezdeményezésekre ki kel terjedniük, például a következő kategóriákra: –
tudományos körök, egyetemek és más felsőoktatási intézmények, kutatási, innovációs és technológiai szervezetek és egyéb állami kutatószervezetek, akadémiák és tudós társaságok, valamint kormányközi kezdeményezések és hálózatok, például az Eureka,
–
civil társadalmi szervezetek, beleértve a polgári és nem kormányzati szervezeteket,
–
magánbefektetők, valamint finanszírozási és befektetési szervezetek, beleértve az alapítványokat és karitatív szervezeteket,
–
magánszemélyek, például innovátorok, vállalkozók, kutatók, tudósok, tanárok és hallgatók,
–
ipar, beleértve a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k), az induló innovatív vállalkozásokat (startupok), a hasznosító (spin-off) vállalkozásokat, a növekvő innovatív vállalkozásokat (scale-upok) és a szociális vállalkozásokat,
–
közvetítők, például tudás- és technológiatranszferrel foglalkozó szakemberek, üzleti inkubátorházak, tudományos parkok, uniós, nemzeti és regionális innovációs központok vagy klaszterek, szellemi tulajdonnal foglalkozó szakértők, tanácsadók és innovációtámogató szakemberek, tudományos kommunikációs és szakpolitikai szerepvállalással foglalkozó csoportok, szakpolitikai célra hasznosított tudással/tudományos tanácsadással foglalkozó szervezetek, polgári szerepvállalással foglalkozó szakemberek,
–
nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint szakpolitikai döntéshozók,
–
magán kutatószervezetek, köz- és magánszolgáltatók, például kórházak, tömegközlekedési és energiaszol­ gáltatók,
–
kutatási infrastruktúrák, technológiai infrastruktúrák, valamint a K+I-tevékenységeket támogató egyéb létesítmények és hálózatok,
–
szabványosító testületek.
(22)
A vezérelveket úgy kell megfogalmazni, hogy azok a (21) preambulumbekezdésben említett kategóriák mindegyikére vagy többségére alkalmazhatók legyenek.
A vezérelvek végrehajtását az egyes megcélzott szereplőkre kell igazítani a gyakorlati útmutatók – nevezetesen a szellemi tulajdon intelligens használatára vonatkozó gyakorlati útmutató és a kutatók számára a szabványosításra vonatkozóan kidolgozott gyakorlati kódex – révén.
Szükség esetén az érdekelt felekkel közösen más releváns gyakorlati útmutatókat is ki lehet dolgozni.
(23)
A vezérelvek nem lehetnek kötelező erejűek.
Alkalmazásuk során tiszteletben kell tartani a nemzetközi, uniós és a nemzeti jogot, és a vezérelveket figyelembe kell venni az arra irányuló erőfeszítések során, hogy az uniós jogi keret támogassa a tudás hasznosítását.
A vezérelveket a lehető legszélesebb körű társadalmi felhasználás szándékának szem előtt tartásával kell alkalmazni, ideértve a fenntartható társadalomhoz való hozzájárulást is, összhangban a K +I területére irányuló külföldi beavatkozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós iránymutatásokkal (14).
Lehetőség szerint és a körülményektől függően a hasznosítási tevékenységeknek figyelembe kell venniük a hagyományos nyereségösztönzők mellett a társadalom szükségleteit és a társadalom számára jelentkező előnyöket.
Erre példa a társadalmi felelősség szemléletének megfelelő engedélyezés, amelynek keretében a szellemi javak hasznosítására irányuló engedélyezésnek biztosítania kell, hogy a végtermékek és -szolgáltatások árképzése ne veszélyeztesse a hozzáférhetőséget.
A vezérelveknek a K+I-re irányuló beruházásoknak a tudástranszferen túlmutató értékének maximalizálására, valamint a K+I-ökoszisztéma valamennyi szereplőjének bevonására kell összpontosítaniuk.
(24)
A tudás hasznosítása összetett folyamat, amely jelentős erőforrásokat igényel annak biztosításához, hogy az Unióban kialakuljon a készségek és a méretezhető kapacitás szükséges köre, valamint hogy ezt fenn lehessen tartani.
A tudás hasznosításához folytatni és fokozni kell a tudástranszferrel és -közvetítéssel foglalkozó szakemberek, valamint az érintett K+I szereplők között közvetítőként eljáró segítők fejlesztésére irányuló beruházásokat.
Különösen fontos a kkv-ket arra ösztönözni, hogy erős nemzeti és regionális innovációs ökoszisztémák révén részt vegyenek e folyamatban.
Emellett mérettől függetlenül ösztönözni kell az induló innovatív vállalkozások és a növekvő innovatív vállalkozások proaktivitását, az ipari partnereket pedig rá kell venni a kockázatvállalásra való nyitottságra,
(14) Európai Bizottság, Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, A külföldi beavatkozás elleni küzdelem a K+I területén: szolgálati munkadokumentum, Kiadóhivatal, 2022.