6.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 314/71
Veselības krīžu padome palīdz un sniedz norādījumus Komisijai to pasākumu sagatavošanā un īstenošanā, kas jāveic saskaņā ar 7.–13. pantu.
Minētajā nolūkā Komisija Veselības krīžu padomei pastāvīgi nodrošina informāciju par jebkādiem plānotiem pasākumiem vai pasākumiem, kas jau tikuši īstenoti.
2.
Veselības krīžu padome beidz darbību, kad visi 7.–13. pantā izklāstītie pasākumi ir dezaktivēti vai kad beidzas to termiņš.
3.
Veselības krīžu padomi veido Komisija un pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts.
Katra dalībvalsts izvirza tās pārstāvi un pārstāvja aizstājēju.
Veselības krīžu padomes sekretariātu nodrošina Komisija.
4.
Veselības krīžu padomi kopīgi vada Komisija un dalībvalsts, kas rotācijas kārtībā pilda Padomes prezidentūras pienākumus.
Veselības krīžu padome nodrošina, ka novērotāju statusā ir pārstāvētas visas attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, tostarp Eiropas Zāļu aģentūra (EMA), Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) un Padomdevēja komiteja sabiedrības veselības ārkārtas situāciju jautājumos.
Veselības krīžu padome uzaicina novērotāju statusā tajā iesaistīties Eiropas Parlamenta pārstāvi un dalībvalsts Veselības drošības komitejas pārstāvi un – attiecīgā gadījumā un saskaņā ar savu reglamentu – Pasaules Veselības Organizācijas (PVO) pārstāvi.
5.
Veselības krīžu padome nodrošina koordināciju un informācijas apmaiņu ar struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar:
a) Regulu (ES) 2022/123 sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā saistībā ar zālēm un medicīniskām ierīcēm; b) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2004 (12) sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā; c) Regulu (ES) 2022/2371, jo īpaši Veselības drošības komiteju un Padomdevēju komiteju sabiedrības veselības ārkārtas situāciju jautājumos; d) Lēmumu Nr. 1313/2013/ES un jo īpaši Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centru, lai novērstu operatīvos trūkumus piekļuvē krīzes gadījumā nepieciešamiem medicīniskajiem pretlīdzekļiem un izejvielām un vajadzības gadījumā nodrošinātu atbilstīgus pārraudzības un koordinācijas uzdevumus klātienē.
6.
Veselības krīžu padome nodrošina informācijas apmaiņu ar IPCR.
7.
Veselības krīžu padomes līdzpriekšsēdētāji attiecībā uz Veselības krīžu padomes vai apakšgrupu darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem ad hoc kārtībā var uzaicināt novērotāju statusā piedalīties padomes vai apakšgrupu darbā ekspertus ar īpašām zināšanām.
Šādi eksperti var ietvert: pārstāvjus no Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām; pārstāvjus no valstu iestādēm, tai skaitā centralizēto iepirkumu struktūrām un veselības aprūpes organizācijām un apvienībām; pārstāvjus no starptautiskām organizācijām, piemēram, PVO, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO) un Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju (WOAH); un ekspertus no privātā sektora, kā arī citu ieinteresētu personu pārstāvjus.
8.
Veselības krīžu padome rīko sanāksmes vajadzības gadījumā pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma.
9.
Sagatavojot un īstenojot 7.–13. pantā izklāstītos pasākumus, Komisija rīkojas ciešā koordinācijā ar Veselības krīžu padomi.
Jo īpaši pirms tā rīkojas, Komisija, kad vien iespējams, savlaicīgi apspriežas ar Veselības krīžu padomi un maksimāli ņem vērā Veselības krīžu padomes apspriežu rezultātus.
Komisija ziņo Veselības krīžu padomei par veiktajiem pasākumiem.
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 851/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.).