21.11.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
L 300/15
innovointiprosessien avulla rauhaa ja turvallisuutta koskevia riskejä, joita aiheutuu vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta siviilialan tekoälyn tarkoituksenvastaisesta käytöstä tai väärinkäytöstä; ja ii) lujitetaan vastuulliseen tekoälyyn liittyvien riskien siviilitason lieventämistoimien ja hallitustenvälisellä tasolla jo käynnissä olevien aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkutoimien välistä yhteyttä.
Ratkaisevan tärkeää on, että hankkeilla ei pyritä luomaan uusia standardeja, periaatteita tai sääntelyä taikka muutoin toimimaan valtioiden toimivaltaan kuuluvilla alueilla.
Sen sijaan niiden tarkoituksena on kehittää vastuullisia siviilialan innovointitoimia, jotta voidaan ottaa huomioon rauhaan ja turvallisuuteen liittyvät riskit, joita aiheutuu vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta siviilialan tekoälyn tarkoituksenvas­ taisesta käytöstä tai väärinkäytöstä, sekä tarjota koulutusta nykyisistä asiaankuuluvista hallitustenvälisistä toimista.
Jotta hankkeet tavoittaisivat tekoälyalan siviiliyhteisön ja vaikuttaisivat tehokkaasti, niissä sovelletaan kolmiosaista lähestymistapaa, jolla pyritään seuraaviin: a) yhteistyö kouluttajien kanssa – tehdään yhteistyötä valikoitujen opettajien ja akateemisten opetussuunnitelmien kehittäjien kanssa liittyen tulevien tekoälyalan ammattilaisten koulutukseen (esim. tekoälyn etiikkaa ja vastuullista innovointia käsittelevät kurssit) sellaisten opetusmateriaalien kehittämiseksi ja edistämiseksi, joita voidaan käyttää ottamaan huomioon rauhaa ja turvallisuutta koskevat riskit, joita aiheutuu siitä, että vastuuttomat toimijat käyttävät tarkoituksen­ vastaisesti ja väärinkäyttävät tekoälyalan siviilitutkimusta ja -innovointia; b) yhteistyö opiskelijoiden kanssa – esitellään valikoiduille ja eri puolilta maailmaa tuleville luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) opiskelijoille, miten vastuuttomien toimijoiden harjoittamasta tekoälyalan siviilikehitystyön tarkoituksenvastaisesta käytöstä ja väärinkäytöstä aiheutuvat rauhaa ja turvallisuutta koskevat riskit voidaan tunnistaa ja miten niitä voidaan estää tai lieventää tutkimus- ja innovointiprosessissa tai muissa hallinnointiprosesseissa; ja c) yhteistyö tekoälyteollisuuden kanssa – tehdään yhteistyötä ammatillisten järjestöjen ja standardointielinten, kuten kansainvälisen sähkö- ja elektroniikkainsinöörien järjestön (IEEE) kanssa, jotta voidaan i) jakaa räätälöityjä opetusmate­ riaaleja ja osallistamiseen tähtääviä toimia teknisen alan ammattilaisille; ii) tukea tekoälyn myönteisiä käyttötarkoituksia rauhan ja turvallisuuden edistämiseksi; ja iii) helpottaa tiedemaailman, yksityisen sektorin ja hallituksen asiantuntijoiden välistä vuoropuhelua ja tiedonvaihtoa liittyen sen riskin lieventämiseen, että vastuuttomat toimijat käyttäisivät tarkoituksenvastaisesti ja väärinkäyttäisivät tekoälyalan siviilitutkimusta ja -innovointia.
Tällainen lähestymistapa mahdollistaa sen, että hankkeet tavoittavat tekoälyalan yhteisön kaikilla tasoilla, eli nykyisten toimijoiden lisäksi myös tulevat sukupolvet.
Se mahdollistaa myös akateemisten, teollisten ja muiden alojen osallistumisen ja tukee tulevien toimien kestävyyttä perustamalla rajatylittäviä verkostoja.
Hankkeissa pyritään myös hyödyntämään SIPRIn ja UNODAn vaikutusvaltaa ja kokemusta, jotta tekoälyalan yhteisöön, ei pelkästään EU:n sidosryhmiin, voidaan vaikuttaa maailmanlaajuisesti.
SIPRI ja UNODA ovat ainutlaatuisessa asemassa luomaan yhteyksiä tekoälyalan toimijoiden yhteistyöhön Afrikan, Aasian ja Tyynenmeren alueen, Euroopan sekä Pohjoisja Etelä-Amerikan välillä sekä edistämään tätä yhteistyötä.
Molemmilla yhteisöillä on kokemusta myös muilla tieteen ja teknologian aloilla, kuten bioteknologia, joilla on samanlaisia kaksoiskäyttöä ja leviämistä koskevia haasteita.
Hankkeissa pyritään myös hyödyntämään Euroopan unionissa vallitsevia olosuhteita, joita ovat muun muassa a) vastuullista tekoälyä koskevat kehittyneet monen sidosryhmän prosessit, b) EU:n aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkukysymyksiin sitoutumisen ja niihin liittyvän asiantuntemuksen korkea taso; c) EU:n akateemisten organisaatioiden, tutkimusorganisaatioiden ja yksityisen sektorin organisaatioiden ja muiden alueiden, erityisesti globaalin etelän, välisten yhteyksien moninaisuus, joka on myös tärkeä osa osallistamista; ja d) opiskelijoiden, kouluttajien ja insinöörien kansalaisuuksien moninaisuus yliopistoissa, tutkimuslaitoksissa ja yksityisellä sektorilla.
Osallistaminen on yksi keskeisistä näkökohdista hanketoimien toteuttamisessa.
Jotta tekoälyalan yhteisöä voitaisiin tukea tehokkaasti, hankkeissa todetaan, että tekoälyalan yhteisö koostuu monenlaisista toimijoista ja erityisesti että a) sukupuoli on erittäin tärkeä tekijä.
Tästä syystä sukupuolinäkökulma otetaan huomioon YK:n järjestelmän laajuisissa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja tasa-arvoa koskevissa strategioissa.
Naisten osallistumista kaikkiin hankkeen toimiin kannustetaan ja sitä edellytetään, ja b) vammaisten henkilöiden ja tarpeiden kohtuullista mukauttamista edellyttävien henkilöiden osallistamista toteutetaan kokonaisvaltaisesti.
Tähän sisältyy vammaisten henkilöiden osallistumisen esteiden poistaminen.
Lisäksi varmistetaan, että toteutetaan toimia vammaisten henkilöiden kannalta tärkeiden näkemysten ja kokemusten huomioon ottamiseksi ja niiden edustuksen edistämiseksi.