LV
10.11.2022.
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 290/287
kur: n ir dzenošā riteņa riepas rotācijas frekvence, s-1; αj ir vidējais aritmētiskais paātrinājums, m/s2, aprēķināts ar šādu vienādojumu:
k 1 αj ¼ Ü 3:6
Pk
i¼1 ti vji
kÜ
Pk
Ä
2 i¼1 ti
Pk
i¼1 ti
Ä
hP
Pk
i¼1 vji i2 k t i i¼1
kur: ti ir laiks, kurā iegūts i-tās datu kopas paraugs, s. 4.4.3.2.
Mērījumu precīzumspēja Mērījumus veic pretējos virzienos, līdz ir iegūti vismaz trīs mērījumu pāri katrā atsauces ātrumā vi, kuram Cj atbilst precīzumspējai ρj saskaņā ar šādu vienādojumu:
hÜs Ï 0:030 ρj ¼ pﬃﬃﬃ n Ü Cj
kur:
n ir mērījumu pāru skaits attiecībā uz Cjm; Cj ir ritošās daļas pretestība ātrumā vi, Nm, ko iegūst ar šādu vienādojumu:
Cj ¼
kur: Cjmi
1 n
Pn
i¼1
Cjmi
ir mērījumu pāra i vidējais aritmētiskais griezes moments ātrumā vj, Nm, ko iegūst no:
Cjmi ¼
1 Ü ðCjmai þ Cjmbi Þ 2
kur: Cjmai un Cjmbi
ir mērījuma i vidējie aritmētiskie griezes momenti ātrumā vj, kas noteikti saskaņā ar šā pielikuma 4.4.3.1. punktu katrā virzienā, attiecīgi a un b virzienā, Nm;
s
ir standartnovirze, Nm, aprēķināta ar šādu vienādojumu: vﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ u k u 1 X s¼t ðCjmi Ä Cj Þ2 k Ä 1 i¼1
h 4.4.4.
ir no n atkarīgs koeficients, kā dots šā pielikuma 4.3.1.4.2. punkta A4/4. tabulā.
Ritošās daļas pretestības līknes noteikšana Vidējo aritmētisko ātrumu un vidējo aritmētisko griezes momentu katrā atsauces ātruma punktā aprēķina ar šādiem vienādojumiem: Vjm = ½ × (vjma + vjmb) Cjm = ½ × (Cjma +Cjmb)