L 290/612
ET
Euroopa Liidu Teataja
10.11.2022
b) survesüütemootorile eraldi tervikuna paigaldatud või kombineeritud heitmeohjesüsteemi sisse ehitatud NOx järeltöötlussüsteem; c) survesüütemootorile eraldi tervikuna paigaldatud või heitmeohjesüsteemi sisse ehitatud diislikütuse oksü­ datsiooni katalüsaator.
3.3.5.2.
(Ainult 1A-tase) Samuti tuleb jälgida, et käesoleva lisa punktis 3.3.5.1 nimetatud seadmetel ei esineks tõrkeid, mille tulemu­ sena ületataks käesoleva eeskirja punktis 6.8.2 sätestatud kohaldatavaid piirmäärasid.
3.4.
Iga kord, kui mootor käivitatakse, peab algama diagnostiliste kontrollimiste rida, mis viiakse lõpule vähemalt korra, kui kontrollitingimused on sobivad.
Kõik kontrollitingimused valitakse sellised, et need vastavad 1. tüüpi katses kasutatavatele tavapärase sõidu tingimustele.
3.5.
Rikkeindikaatori aktiveerimine
3.5.1.
Pardadiagnostikasüsteemis peab olema juhile selgesti tajutav rikkeindikaator.
Seda ei tohi kasutada muuks kui juhile hädaolukorras käivitamisest, heitmeohje vaikerežiimist või hädavariandist teada andmiseks.
Rikkeindi­ kaator peab olema nähtav igasuguses valgustingimustes.
Aktiveeritud rikkeindikaator peab kuvama standardile ISO 2575 vastava tähise.
Heitkogustega seotud probleemide jaoks võib sõidukil olla vaid üks üldotstarbeline rikkeindikaator.
Eraldiseisvad eriotstarbelised märgulambid (nt pidurisüsteem, turvavöö kinnitamine, õlisurve) on lubatud.
Rikkeindikaatoris ei tohi olla punast värvust.
3.5.2.
Kui rikkeindikaatori aktiveerimiseks on vaja rohkem kui kahte ettevalmistavat tsüklit, peab tootja esitama andmed ja/või tehnilise hinnangu, mis tõendavad nõuetekohaselt, et seiresüsteem avastab osiste toimivuse halvenemise sama tulemuslikult ja õigel ajal.
Rikkeindikaatori aktiveerimiseks ei tohi olla vaja keskmiselt üle kümne sõidutsükli.
Rikkeindikaator peab aktiveeruma ka siis, kui mootori juhtplokk lülitub jäädavasse heit­ meohje vaikerežiimi, sest heitkogused ületavad käesoleva eeskirja punktis 6.8.2 märgitud piirmäärasid või pardadiagnostikasüsteem ei saa täita põhilisi käesoleva lisa punktides 3.3.3 ja 3.3.4 kehtestatud seirenõudeid.
Rikkeindikaator peab toimima silmatorkavalt hoiatavalt (nt vilkuv tuli) alati, kui leiab aset töötakti vahelejätt, mis tootja määratluse kohaselt võib kahjustada katalüsaatorit.
Rikkeindikaator peab aktiveeruma ka siis, kui sõiduki süüde on sees, aga mootorit pole veel käivitatud või pöörlema pandud, ja deaktiveeruma pärast mootori käivitumist, kui enne ei ole rikkeid avastatud.
3.6.
Veakoodide salvestamine
3.6.1.
Pardadiagnostikasüsteem peab registreerima heitmeohjesüsteemi olekut näitava(d) ootel ja kinnitatud veakoodi (d).
Nõuetekohaselt toimivate heitmeohjesüsteemide ja täielikuks hindamiseks sõiduki edasist tööd vajavate heitmeohjesüsteemide tähistamiseks kasutatakse eraldi olekukoode (valmisolekukoodid).
Kui rikkeindikaator aktiveerub toimimise halvenemise, rikke või jäädava heitmeohje vaikerežiimi tõttu, tuleb salvestada veakood, mis viitab rikke tüübile.
Veakood tuleb salvestada ka käesoleva lisa punktis 3.3.3.5 ja punkti 3.3.4 alapunktis e mainitud juhtudel.
3.6.2.
Andmed sõiduki poolt läbitud teepikkuse kohta alates rikkeindikaatori käivitumisest peavad olema standardandmesideliidese jadapordi kaudu kogu aeg kättesaadavad.
3.6.3.
Sädesüütemootoriga sõidukitel ei ole tarvis töötakti vahele jätnud silindreid eraldi identifitseerida, kui salves­ tatakse ühe või mitme silindri töötakti vahelejätu veakood.
3.7.
Rikkeindikaatori deaktiveerimine
3.7.1.
Kui töötaktide vahelejätte, mis (tootja määratluse kohaselt) võiksid kahjustada katalüsaatorit, enam ei esine või kui mootori pöörlemissagedus ja koormus on muutunud selliseks, mille puhul töötaktide vahelejätt katalüsaa­ torit ei kahjusta, siis võib rikkeindikaator esimese sõidutsükli ajal, mil töötakti vahelejätt tuvastati, lülituda varasemale olekule ning järgmiste sõidutsüklite ajal taas aktiveeruda.
Kui rikkeindikaator lülitub tagasi vara­ semasse olekusse, võib vastavad veakoodid ja salvestatud hetkeseisu tingimused kustutada.