L 290/572
ET
Euroopa Liidu Teataja
4.5.3.
Registreerimise või andmetöötluse süsteemi ajaline lahutusvõime peab olema ± 15 sekundit.
4.6.
Ventilaatorid
10.11.2022
Ventilaatorid peavad vastama käesoleva lisa punktide 4.6.1 ja 4.6.2 nõuetele.
4.6.1.
Kambris olevate süsivesinike kontsentratsiooni peab olema võimalik vähendada ümbritseva keskkonna tasemele, kui kasutada üht või mitut ventilaatorit või puhurit, kambri uks(ed) avatud.
4.6.2.
Kambris peab olema üks või mitu 0,1–0,5 m3/s võimsusega ventilaatorit või puhurit, millega kambri õhk põhjalikult segada.
Mõõtmise ajal peab kambris olema võimalik hoida ühtlast temperatuuri ja süsivesinike kontsentratsiooni.
Ventilaatorid ega puhurid ei tohi puhuda otse kambris olevale sõidukile.
4.7.
Kalibreerimisgaasid Gaasid peavad vastama käesoleva lisa punktide 4.7.1 ja 4.7.2 nõuetele.
4.7.1.
Kalibreerimiseks ja mõõtmiseks peab olema võimalik kasutada järgmisi puhtaid gaase: sünteetiline õhk: (puhtus < 1 ppm C1 ekvivalenti, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); hapnikusisaldus 18 ja 21 mahuprotsendi vahel.
Süsivesinike analüsaatori gaaskütus: (40 ± 2 % vesinikku ja jääkheelium, milles on vähem kui 1 ppm C1ekvivalenti süsivesinikku, vähem kui 400 ppm CO2), propaan (C3H8):
minimaalne puhtus 99,5 %;
butaan (C4H10):
minimaalne puhtus 98 %;
lämmastik (N2):
minimaalne puhtus 98 %;
4.7.2.
Kalibreerimis- ja mõõteulatuse määramise gaasid peavad olema propaani (C3H8) ja sünteetilise õhu segu.
Kalibreerimisgaasi tegelik kontsentratsioon ei tohi deklareeritud väärtusest erineda üle 2 %.
Gaasijaoturi kasutamisel saadud lahjendatud gaaside mõõtmise täpsus ei tohi erineda tegelikust väärtusest üle ± 2 %.
Käesoleva lisa punktides 4.2.3 ja 4.3.3 nimetatud kontsentratsioonide saamiseks võib kasutada ka gaasijao­ turit, milles kasutatakse lahjendusgaasina sünteetilist õhku.
4.8.
Kütuseaurupüüduri kaal rõhualandusest tingitud kao ülevoolu mõõtmiseks Kaalu mõõtetäpsus peab olema ± 0,02 g.
4.9.
Kütusepaagi soojendus (ainult bensiinikanistri kasutamise korral)
4.9.1.
Sõiduki paagis/paakides olevat kütust soojendatakse reguleeritava soojusallikaga, näiteks sobib 2 000 W soojendusmatt.
Küttesüsteem peab soojendama kütusepaagi seinu allpool kütusepiiri ühtlaselt, et kütus mõnest kohast üle ei kuumeneks.
Kütusepiirist ülevalpool olevat auru ei soojendata.
4.9.2.
Paagi soojendusseade peab suutma soojendada kütust 60 minuti jooksul 16 °C juurest 14 °C võrra, kui temperatuuriandur on käesoleva lisa punktis 4.9.3 sätestatud kohas.
Soojendussüsteem peab paagi soojen­ damise käigus suutma hoida kütuse temperatuuri nõutust ± 1,5 °C piires.
4.9.3.
Sõiduki kütusepaaki tuleb lekkeid tekitamata panna temperatuuriandur, millega mõõta paagis oleva kütuse temperatuuri 40 % täidetud paagi kütusepiiri alla jääva osa keskelt.
5.
Kütuseaurupüüduri katsestendil vanandamise ja läbilaskvusteguri määramise kord
5.1.
Kütuseaurupüüduri vanandamine katsestendil Enne kuumalt seisma jätmist ööpäevase kao mõõtmiseks tuleb kütuseaurupüüdurit vanandada joonisel C3/1 kujutatud viisil.