10.11.2022
4.3.2.5.2.
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 290/283
Mehaanilise takistuse mudeldamine Mehaanilist takistust, mis koosneb eraldi osadest (rehvide ning esi- ja tagatelje hõõrdekaod: Dtyre, Df ja Dr, sh ülekandesüsteemi kaod), tuleb mudeldada kolme liikmega polünoomina, mis oleneb sõiduki kiirusest v: Dmech = Am + Bm v + Cm v2 kus Am, Bm, ja Cm on andmeanalüüsis välja arvutatud vähimruutude meetodil.
Need konstandid kujutavad endast jõuülekandesüsteemi ja rehvide koondtakistust.
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindav sõiduk, tuleb kordaja Bm nullida ning kordajad Am ja Cm vähimruutude regressioonanalüüsi abil uuesti arvutada.
4.3.2.5.3.
Õhutakistuse mudeldamine Õhutakistuskordaja CD (Y) tuleb mudeldada viie kordajaga polünoomina, mis oleneb lengerdusnurgast Y: CD(Y) = a0 + a1Y + a2Y2 + a3Y3 + a4Y4 a0 ... a4 on konstantsed kordajad, mille väärtused selgitatakse välja andmeanalüüsiga.
Õhutakistuse määramiseks tuleb takistuskordaja kombineerida sõiduki lauppinna Af ja tuule suhtelise kiirusega vr.
Daero ¼
Daero ¼ 4.3.2.5.4.
Ê1Ì 2
Ê1Ì 2
Ü ρ Ü Af Ü v2r Ü CD ðYÞ
Ü ρ Ü Af Ü v2r ða0 þ a1 Y þ a2 Y2 þ a3 Y3 þ a4 Y4 Þ
Lõplik liikumisvõrrand Pärast asendamist on liikumisvõrrandi lõplik kuju järgmine:
Äme 4.3.2.6.
Í Î Ê 1Ì dv dh Ü ρ Ü Af Ü v2r Ü ða0 þ a1 Y þ a2 Y2 þ a3 Y3 þ a4 Y4 Þ þ ðm Ü g Ü Þ ¼ Am þ B m v þ Cm v 2 þ dt 2 ds
Andmete vähendamine Tuleb koostada kolmeliikmeline võrrand, mis kirjeldab sõidutakistusjõudu olenevalt kiirusest F = A + Bv + Cv2 ning mida korrigeeritakse ümbritseva õhu standardtemperatuurile ja -rõhule ning tuulevaikusele vasta­ vaks.
Sellise analüüsi meetodit on kirjeldatud käesoleva lisa punktides 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10.
4.3.2.6.1.
Kalibreerimiskordajate määramine Kui neid pole varem määratud, määratakse sõiduki tõkestavat mõju korrigeerivad kalibreerimistegurid tuule suhtelise kiiruse ja lengerdusnurga jaoks.
Katse soojendusfaasis tuleb registreerida sõiduki kiirus v, tuule suhteline kiirus vr ja lengerdusnurk Y. Katserajal tuleb sõita püsival kiirusel 80 km/h kord ühes suunas ja siis vastassuunas ning määrata iga sõidu v, vr ja Y aritmeetiline keskmine.
Valida tuleb kalibreerimistegurid, mis vähendavad vastu- ja külgtuule koguviga kõikides sõidupaarides (st head i – headi+1)2 jne summa).
headi ja headi+1 tähistavad tuule kiirust ja suunda vastassuunalistes sõidupaarides sõiduki soojendamisel/stabilisee­ rimisel enne katsetamist.