L 277/196
ET
Euroopa Liidu Teataja
27.10.2022
(6)
Rakendusotsusega (EL) 2018/820, (5) mille kehtivus lõppes 1. jaanuaril 2020, tegi komisjon vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ Madalmaadele erandi, lubades põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut, kui ettevõte asub lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat sõnnikut hektari kohta aastas, kui ettevõte asub muul mullal.
Erandi alla kuulus 2019. aastal 18 818 põllumajandusettevõtet, mille maad moodustasid Madalmaades 44,7 % kogu põllumajandusmaa netopindalast.
(7)
Rakendusotsusega (EL) 2020/1073, (6) mille kehtivus lõppes 31. detsembril 2021, tegi komisjon Madalmaadele erandi, lubades põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldavat rohusööjate kariloomade sõnnikut, kui ettevõte asub lõuna- või keskosa liiv- või lössimullal, ning kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat sõnnikut hektari kohta aastas, kui ettevõte asub muul mullal.
Kõnealune rakendusotsus kehtestati kaheks aastaks, et võimaldada Madalmaadel täielikult rakendada täiustatud rakendamisstrateegiat, et hoida ära pettusi sõnnikupoliitika rakendamisel.
Peale selle lisati sellesse täiendavad tingimused, tagamaks, et kariloomade arv ei suureneks ja vähendamaks ammoniaagiheidet sõnniku laotamisel.
(8)
25. veebruaril 2022 taotlesid Madalmaad direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt uut erandit.
(9)
Madalmaad esitasid direktiivi 91/676/EMÜ artikli 10 kohaselt andmed, (7) millest nähtus, et ajavahemikus 2016–2019 oli ligikaudu 14 % Madalmaade põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l, 5 % põhjavee seirejaamades 40–50 mg/l ja 73 % põhjavee seirejaamades alla 25 mg/l.
Andmetest ilmnes ka, et ajavahemikus 2016–2019 oli 99 % Madalmaade pinnavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 96 % pinnavee seirejaamades oli keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l.
Aruandeperioodil 2016–2019 olid siiski 58 % mageveekogudest eutroofsed ja 10 % oleksid võinud muutuda eutroofseteks, kui meetmeid ei oleks võetud.
(10)
Need andmed, mis avaldati direktiivi 91/676/EMÜ artiklit 10 käsitlevas aruandes, (8) näitasid ka märkimisväärseid erinevusi Madalmaade provintside vahel ja seda, et mitmes Madalmaade provintsis on põhjavee nitraadisisalduse ja eutrofeerumise reostuskolded.
Limburgi provintsis oli 36 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja 22 % põhjavee seirejaamades täheldati keskmise nitraadisisalduse suurenemist, samal ajal kui 74 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 16 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta.
Põhja-Brabandi provintsis oli 26 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja 20 % põhjavee seirejaamades täheldati keskmise nitraadisisalduse suurenemist, samal ajal kui 68 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 7 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta.
Zeelandi provintsis oli 14 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja 47 % põhjavee seirejaamades täheldati keskmise nitraadisisalduse suurenemist, samal ajal kui 80 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 11 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta.
LõunaHollandi provintsis olid 54 % pinnaveekogudest eutroofsed ja 17 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta.
Põhja-Hollandi provintsis olid 61 % pinnaveekogudest eutroofsed ja 19 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta.
Utrechti provintsis täheldati 24 % põhjavee seirejaamades nitraadisisalduse suurenemist, samal ajal kui 43 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 10 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta.
Gelderlandi provintsis oli 10 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja 15 % põhjavee seirejaamades täheldati selle suurenemist.
Overijsseli provintsis oli 18 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja 19 % põhjavee seirejaamades täheldati selle suurenemist, samal ajal kui 67 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 4 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta.
Drenthe provintsis oli 15 % põhjavee seirejaamades keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l, samal ajal kui 65 % pinnaveekogudest olid eutroofsed ja 9 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta.
Friisimaa provintsis täheldati 23 % põhjavee seirejaamades nitraadisisalduse suurenemist, samal ajal kui 85 % pinnaveekogudest olid eutroofsed.
Groningeni provintsis olid 52 % pinnaveekogudest eutroofsed ja 11 % eutroofseks muutumise ohus, kui meetmeid ei võeta.
Flevolandi provintsis olid 33 % pinnaveekogudest eutroofsed.
(5) Komisjoni 31. mai 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/820, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 137, 4.6.2018, lk 27).
(6) Komisjoni 17. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1073, millega tehakse Madalmaade taotluse alusel erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 234, 21.7.2020, lk 20).
(7) COM(2021) 1000 ja SWD(2021) 1001, 28. osa.
(8) COM(2021) 1000 ja SWD(2021) 1001, 28. osa.