L 265/18
HR
Službeni list Europske unije
12.10.2022.
U određenim slučajevima može biti primjereno da Komisija, nakon dijaloga s dotičnim nadzornikom pristupa i nakon što trećim stranama omogući da iznesu primjedbe, dodatno precizira neke mjere koje bi dotični nadzornik pristupa trebao donijeti kako bi se djelotvorno uskladio s obvezama koje su podložne daljnjem preciziranju ili, u slučaju izbjegavanja obveza, sa svim obvezama.
Takvo daljnje preciziranje osobito bi trebalo biti moguće ako na provedbu obveze koja je podložna daljnjem preciziranju mogu utjecati razlike u uslugama unutar jedne kategorije osnovnih usluga platforme.
U tu bi svrhu nadzorniku pristupa trebalo omogućiti da od Komisije zatraži da sudjeluje u procesu u okviru kojeg Komisija može dodatno precizirati neke mjere koje bi dotični nadzornik pristupa trebao donijeti kako bi se djelotvorno uskladio s tim obvezama.
Komisija bi trebala imati diskrecijsko pravo kad je riječ o tome treba li pružiti takvo daljnje preciziranje i kada, uz poštovanje načela jednakog postupanja, proporcionalnosti i dobrog upravljanja.
U tom bi pogledu Komisija trebala navesti glavne razloge na kojima se temelji njezina procjena, uključujući sve prioritete izvršavanja.
Taj se proces ne bi trebao koristiti kako bi se ugrozila djelotvornost ove Uredbe.
Nadalje, tim se procesom ne dovodi u pitanje ovlast Komisije da donese odluku u kojoj se utvrđuje neusklađenost nadzornika pristupa s bilo kojom obvezom utvrđenom u ovoj Uredbi, uključujući mogućnost izricanja novčanih kazni ili periodičnih penala.
Komisija bi trebala moći ponovno pokrenuti postupak, među ostalim ako se ispostavi da navedene mjere nisu djelotvorne.
Ponovno pokretanje postupka zbog nedjelotvornog preciziranja koje je doneseno odlukom trebalo bi omogućiti Komisiji da unaprijed izmijeni to preciziranje.
Komisija bi također trebala moći odrediti razuman rok u kojemu se postupak može ponovno pokrenuti ako se ispostavi da navedene mjere nisu djelotvorne.
(66)
Kao dodatni element za osiguravanje proporcionalnosti, nadzorniku pristupa trebalo bi omogućiti da zatraži suspenziju određene obveze, u mjeri u kojoj je to potrebno i u iznimnim okolnostima koje su izvan njegove kontrole, kao što je nepredviđeni vanjski šok zbog kojeg je privremeno i u znatnoj mjeri prestala potražnja krajnjih korisnika za relevantnom osnovnom uslugom platforme, ako dotični nadzornik pristupa dokaže da postupanje u skladu s određenom obvezom ugrožava gospodarsku održivost njegova poslovanja u Uniji.
Komisija bi trebala utvrditi kojim se iznimnim okolnostima opravdava suspenzija i redovito je preispitivati kako bi procijenila jesu li uvjeti za njezino odobrenje još uvijek valjani.
(67)
U iznimnim okolnostima opravdanima isključivo na osnovi javnog zdravlja ili javne sigurnosti, kako je utvrđeno u pravu Unije i kako je protumačio Sud, Komisija bi trebala moći odlučiti da se određena obveza ne odnosi na određenu osnovnu uslugu platforme.
Ako je nanesena šteta takvim javnim interesima, to bi moglo ukazivati na to da su troškovi izvršenja određene obveze za društvo u cjelini u određenom iznimnom slučaju previsoki i time nerazmjerni.
Ako je to primjereno, Komisija bi trebala moći olakšati usklađivanje s obvezama tako da procijeni jesu li ograničena i propisno opravdana suspenzija ili izuzeće opravdani.
Time bi se trebala osigurati proporcionalnost obveza iz ove Uredbe bez narušavanja željenih ex ante učinaka na pravednost i mogućnost neograničenog tržišnog natjecanja.
Ako je takvo izuzeće odobreno, Komisija bi svoju odluku trebala preispitati svake godine.
(68)
U roku za usklađivanje sa svojim obvezama na temelju ove Uredbe nadzornici pristupa trebali bi u okviru obveznog izvješćivanja obavijestiti Komisiju o mjerama koje namjeravaju provesti ili koje su proveli kako bi osigurali djelotvornu usklađenost s tim obvezama, uključujući one mjere koje se odnose na usklađenost s Uredbom (EU) 2016/679, u mjeri u kojoj su relevantne za usklađenost s obvezama na temelju ove Uredbe, što bi Komisiji trebalo omogućiti da ispuni svoje dužnosti na temelju ove Uredbe.
Osim toga, trebalo bi objaviti jasan i razumljiv sažetak takvih informacija koji nije povjerljiv, uzimajući pritom u obzir legitiman interes nadzornika pristupa u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni i drugih povjerljivih informacija.
To objavljivanje informacija koje nisu povjerljive trebalo bi omogućiti trećim stranama da procijene postupaju li nadzornici pristupa u skladu s obvezama iz ove Uredbe.
Takvim izvješćivanjem ne bi se trebale dovoditi u pitanje Komisijine mjere izvršavanja ni u jednom trenutku nakon tog izvješćivanja.
Komisija bi na internetu trebala objaviti poveznicu na sažetak izvješća koji nije povjerljiv, kao i sve druge javne informacije na temelju obveza u pogledu obavješćivanja iz ove Uredbe, kako bi se osigurala dostupnost takvih informacija na upotrebljiv i sveobuhvatan način, posebice za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi).