22.9.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 245/59
izaugsmes un finansiālās dzīvotspējas veicināšanā.
Turklāt būtu jāatzīst mediju pakalpojumu sniedzēju un žurnālistu vadošā vieta iekšējo aizsardzības pasākumu un pašregulācijas instrumentu izstrādē.
(18)
Šā ieteikuma pamatā ir viedokļu apmaiņa ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši ar žurnālistiem, mediju uzņēmumiem un to apvienībām.
Tas balstās uz diskusijām Eiropas ziņu mediju forumā (14), jo īpaši otrajā kārtā, kas norisinājās 2021. gada 29. novembrī un kurā tika apspriesta mediju nozares industriālā pārveide un ar to saistītie izaicinājumi (15).
Tajā arī ņemtas vērā nozares pašreizējās iniciatīvas, tostarp organizācijas “Reportieri bez robežām” un tās partneru Žurnālistikas uzticamības iniciatīva, kuras mērķis ir ar nozares standartu atbalstu uzlabot informācijas telpas veselīgumu.
(19)
Ieteikto pasākumu pamatā ir iniciatīvas, ar ko izmēģina jaunus uzņēmējdarbības modeļus un sadarbības veidus, piemēram, tās, ko finansē saskaņā ar žurnālistikas partnerību darbību, kuru atbalsta saskaņā ar programmu “Radošā Eiropa” (16).
To pamatā ir arī finansiālā atbalsta shēmas un prioritātes, kas izklāstītas Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plānā un ir daļa no ES līmeņa centieniem atbalstīt ziņu mediju industriālo ekosistēmu.
Turklāt daži mediju pakalpojumu sniedzēji izmanto pārvaldības struktūras, kurās viss kapitāls vai tā daļa pieder bezpeļņas vienībām, piemēram, trastiem vai nodibinājumiem, un dažos gadījumos tiem ir svarīga nozīme valdes un galveno redaktoru iecelšanā, un tiek uzskatīts, ka tas palīdz ilgtermiņā saglabāt pakalpojumu sniedzēja redakcionālo neatkarību.
Citi pārvaldības mehānismi ar līdzīgiem mērķiem ir žurnālistu vienošanās par akciju pārvaldību, saskaņā ar kurām redakciju darbinieku vai to pārstāvības struktūru kontrolē ir daļa akciju vai tie ir pilnvaroti atteikt ienākšanu jaunam akciju kontrolpaketes turētājam, kas var ietekmēt redakcionālo neatkarību.
Uz šā pamata ieteiktie pasākumi norāda iespējamās pieejas, ko mediju pakalpojumu sniedzēji varētu apsvērt, lai palielinātu savu ilgtspēju un līdz ar to noturību pret politisko un tirgus spiedienu, tomēr uzsverot, ka tie kā ekonomikas dalībnieki joprojām vislabāk spēj izstrādāt uzņēmējdarbības modeļus, kas atbilst to mērķiem un spējām, atkarībā no tirgus segmentiem, uz kuriem tie vērsti.
(20)
Šim ieteikumam ir vēl viens mērķis, proti, arī turpmāk visā Savienībā veicināt mediju piederības pārredzamību.
Patlaban starptautiskie standarti (17) un Savienības tiesību akti mediju jomā mudina dalībvalstis pieņemt nozarei specifiskus pasākumus mediju piederības pārredzamības palielināšanai.
Tā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/13/ES (18) 5. panta 2. punktā ir atzīts, ka dalībvalstis var pieprasīt, lai to jurisdikcijā esošie mediju pakalpojumu sniedzēji darītu pieejamu informāciju par savu īpašumtiesību struktūru, tai skaitā informāciju par faktiskajiem īpašniekiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/849 (19) izklāstītajiem vispārīgajiem noteikumiem par faktisko īpašumtiesību pārredzamību.
Eiropas Padomes 2018. gada ieteikumā par mediju plurālismu un mediju piederības pārredzamību Padomes valstis dalībnieces ir aicinātas ieviest satvaru precīzas un atjauninātas informācijas sniegšanai par tiešajiem un faktiskajiem mediju īpašniekiem.
Turklāt ar Komisija līdzfinansējumu tiek izstrādāts Euromedia mediju piederības uzraudzības instruments, kura mērķis ir izveidot datubāzi, kas nodrošina meklēšanu un mērogošanu un kurā bez maksas būtu pieejama lietotājdraudzīga informācija par mediju piederību visā Savienībā.
(14) Eiropas Ziņu mediju forumu Komisija izveidoja saskaņā ar Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plānu, lai stiprinātu sadarbību ar ieinteresētajām personām ar medijiem saistītos jautājumos.
(15) Pasākuma ierakstus un kopsavilkumu sk. vietnē: https://digital-strategy.
ec.europa.eu/en/library/european-news-media-forumindustrial-transformation-glance.
(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.– 2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr.
1295/2013 (OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.).
(17) Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2018)1 dalībvalstīm par mediju plurālismu un mediju piederības pārredzamību.
(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).
(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).