2022 9 22
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
L 245/59
žiniasklaidos savininkų atima jų vaidmenį nustatyti strateginius tikslus ir puoselėti savo įmonių augimą ir finansinį gyvybingumą.
Be to, turėtų būti pripažinta, kad pagrindinis vaidmuo kuriant vidaus apsaugos priemones ir savireguliavimo priemones tenka žiniasklaidos paslaugų teikėjams ir žurnalistams;
(18)
ši rekomendacija parengta remiantis dialogu su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma žurnalistais, žiniasklaidos bendrovėmis ir jų asociacijomis.
Joje atsižvelgta į diskusijas Europos naujienų žiniasklaidos forume (14), ypač 2021 m. lapkričio 29 d. vykusiame antrajame renginyje, kuriame aptartas žiniasklaidos sektoriaus verslo persitvarkymas ir susiję iššūkiai (15).
Joje taip pat atsižvelgiama į esamas sektoriaus iniciatyvas, įskaitant organizacijos „Žurnalistai be sienų“ ir jos partnerių vykdomos Patikimos žurnalistikos iniciatyvą, kuriomis siekiama kurti sveikesnę informacinę erdvę naudojantis sektoriaus standartais;
(19)
rekomenduojamos priemonės grindžiamos iniciatyvomis, kuriomis bandomi nauji verslo modeliai ir naujos bendradarbiavimo formos (pavyzdžiui, tomis, kurios finansuojamos pagal žurnalistų partnerystės veiksmą, remiamą programos „Kūrybiška Europa“ (16) lėšomis).
Jos taip pat grindžiamos Žiniasklaidos bei garso ir vaizdo srities veiksmų plane numatytomis finansinės paramos schemomis ir prioritetais, kurie yra ES lygmens pastangų remti naujienų žiniasklaidos sektoriaus ekosistemą dalis.
Be to, kai kurie žiniasklaidos paslaugų teikėjai įdiegė valdymo struktūras, kurių visą kapitalą arba jo dalį valdo pelno nesiekiantys subjektai, pavyzdžiui, patikos ar kiti fondai, ir jiems kai kuriais atvejais tenka svarbus vaidmuo skiriant valdančiąsias tarybas ir vyriausiuosius redaktorius, kuriems pavedama užtikrinti ilgalaikį paslaugų teikėjo redaktorių nepriklausomumą.
Kiti valdymo mechanizmai, kuriais siekiama panašių tikslų, – tai, be kita ko, žurnalistų-dalininkų organai, kuriuose redakcijų darbuotojai arba jiems atstovaujantys organai kontroliuoja dalį akcijų arba turi galią neprileisti naujo kontroliuo­ jančiojo akcininko, kuris gali turėti įtakos redaktorių nepriklausomumui.
Tuo remiantis, rekomenduojamose priemonėse yra užuominų apie galimus modelius, kuriuos gali svarstyti žiniasklaidos paslaugų teikėjai norėdami padidinti savo tvarumą, taigi ir atsparumą politiniam ir rinkos spaudimui, ir nurodoma, kad būtent jie, kaip ekonominės veiklos vykdytojai, geriausiai supranta, kaip plėtoti jų tikslus ir pajėgumus atitinkančius verslo modelius pagal rinkos segmentus, į kuriuos jie orientuojasi;
(20)
šia rekomendacija taip pat siekiama toliau propaguoti žiniasklaidos nuosavybės skaidrumą visoje Sąjungoje.
Šiuo metu tarptautiniuose standartuose (17) ir Sąjungos teisės aktuose dėl žiniasklaidos yra paskatų valstybėms narėms priimti sektoriui skirtas priemones žiniasklaidos nuosavybės skaidrumui didinti.
Konkrečiai, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/13/ES (18) 5 straipsnio 2 dalyje pripažįstama, kad valstybės narės gali reikalauti, kad jų jurisdikcijai priklausantys žiniasklaidos paslaugų teikėjai suteiktų prieigą prie informacijos apie jų nuosavybės struktūrą, įskaitant informaciją apie tikruosius savininkus, laikydamiesi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2015/849 (19) nustatytų bendrųjų informacijos apie tikruosius savininkus skaidrumo taisyklių.
2018 m. Europos Tarybos rekomendacijoje dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos nuosavybės skaidrumo valstybės narės raginamos sukurti tikslios naujausios informacijos apie tiesioginę ir tikrąją žiniasklaidos nuosavybę atskleidimo sistemas.
Be to, Komisija bendrai finansuoja Europos žiniasklaidos nuosavybės stebėjimo priemonę, kurios paskirtis – suprojektuoti duomenų bazę, kurią būtų galima plėsti ir kurioje būtų galima ieškoti nemokamos ir lengvai suprantamos informacijos apie žiniasklaidos priemonių nuosavybę visoje Sąjungoje;
(14) Europos naujienų žiniasklaidos forumą Komisija sukūrė pagal Žiniasklaidos bei garso ir vaizdo srities veiksmų planą, siekdama sustiprinti bendradarbiavimą su suinteresuotaisiais subjektais su žiniasklaida susijusiais klausimais.
(15) Žr. renginio įrašus ir santrauką https://digital-strategy.
ec.europa.eu/en/library/european-news-media-forum- industrialtransformation-glance.
(16) 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr.
1295/2013 (OL L 189, 2021 5 28, p. 34).
(17) Ministrų Komiteto rekomendacija valstybėms narėms CM/Rec(2018) 1 dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumo.
(18) 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (OL L 95, 2010 4 15, p. 1).
(19) 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).