L 236/6
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.9.13.
(4)
Az (EU) 2019/1009 rendelet az 1907/2006/EK rendeletnek megfelelően a magnézia nyilvántartásba vételére vonatkozó kötelezettséget ír elő.
Az 1907/2006/EK rendelet azonban mentesíti a kémiailag nem átalakított magnéziát a nyilvántartásba vételi kötelezettség alól, mivel a nyilvántartásba vétel indokolatlannak vagy szükségtelennek tekinthető az adott anyag esetében, és a nyilvántartásba vételi kötelezettség alóli mentesség nem veszélyezteti a rendelet célkitűzéseit.
A magnéziát régóta használják műtrágyákban, és nincs harmonizált osztályozása az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerint.
Ezt figyelembe véve és annak érdekében, hogy megkönnyítsék a magnéziát tartalmazó műtrágyáknak mint uniós termésnövelő anyagoknak a belső piachoz való hozzáférését, az (EU) 2019/1009 rendeletben megállapított nyilvántartásba vételi kötelezettséget a továbbiakban nem kell alkalmazni a műtrágyákban használt magnéziára.
(5)
Az (EU) 2019/1009 rendelet követelményeket állapít meg az inhibitorokra mint az 5.
funkció szerinti termékkategóriába tartozó uniós termésnövelő anyagokra, csakúgy mint inhibitorokat az 1. összetevő-kategóriába tartozó összetevő anyagként tartalmazó uniós termésnövelő anyagokra vonatkozóan.
A félreértések elkerülése érdekében az említett rendeletben használt kifejezéseket úgy kell módosítani, hogy az tükrözze a két helyzet közötti különbséget.
Így a „gátló vegyület” kifejezést kell használni, ha olyan anyagról vagy keverékről van szó, amely a mikroorganizmusok vagy enzimek bizonyos csoportjai hatásának késleltetésével vagy megszüntetésével javítja egy tápanyagnak a tápanyag-kibocsátási tulajdonságát.
Az „inhibitor” kifejezés csak akkor használható, ha az 5. funkció szerinti termékkategóriába tartozó uniós termésnövelő anyagokra vonatkozik.
Ez a megkülönböztetés azért fontos, mert az inhibitorok lehetnek olyan keverékek, amelyek a gátló vegyületek mellett más anyagokat, például stabilizátorokat is tartalmaznak.
E kifejezések helyes használata szükséges az uniós termésnövelő anyagok szabad mozgásának megkönnyítéséhez, az egyes helyzetekben alkalmazandó szabályok egyértelmű meghatározásával.
(6)
Az (EU) 2019/1009 rendelet tartalmazza a gátló vegyületek hatékonyságát biztosító követelményeket, de nem határoz meg követelményeket az ilyen gátló vegyületet tartalmazó műtrágya vagy keverék hatékonyságára vonatkozóan.
Az ilyen anyagokat tartalmazó hatékony termékek használata segít elkerülni a nitrogén kimosódása által okozott környezetszennyezést.
A Bolygónk egészségessé tétele mindenki számára – Uniós cselekvési terv: „Út a szennyező anyag-mentes levegő, víz és talaj felé” (6) és A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért (7) című bizottsági közlemények megemlítik a környezetvédelmi aggályokat és a tápanyagveszteségek 2030-ig történő 50 %-os csökkentésére vonatkozó ambiciózus célkitűzéseket.
Ezért fontos biztosítani, hogy a gátló vegyületeket tartalmazó uniós termésnövelő anyagok hatékonyak legyenek.
Ezért az (EU) 2019/1009 rendeletet módosítani kell annak előírása érdekében, hogy a gátló vegyületek a műtrágyákban (1. funkció szerinti termékkategória) vagy a termésnövelő anyagkeverékekben (7. funkció szerinti termékkategória) olyan koncentrációban legyenek jelen, amely a gátló vegyület hatékonyságát biztosító koncentrációtartományon belül van.
Ezen túlmenően további címkézési követelményeknek kell biztosítaniuk, hogy az 5. funkció szerinti termékkategóriában említett inhibitorok gyártói egyértelmű utasításokat adjanak arra vonatkozóan, hogyan kell ezeket a termékeket a műtrágyával keverni a hatékonyságuk biztosítása érdekében.
(7)
Az (EU) 2019/1009 rendelet szabályokat állapít meg a friss növények fermentációs maradéka és a friss növények fermentációs maradékától eltérő fermentációs maradék (a továbbiakban együttesen: „fermentációs maradék”) uniós termésnövelő anyagok összetevőjeként történő felhasználására vonatkozóan.
A rendelet meghatározza a lebontási folyamatok szabályait.
Nem rendelkezik azonban a fermentációs maradék utófeldolgozására vonatkozó egyéb szabályokról.
(8)
A Közös Kutatóközpont (JRC) jelentése „A biológiai kezelésnek (komposzt és emésztett hulladék) alávetett, biológiailag lebomló hulladékok hulladékstátuszának kritériumai: technikai javaslatok” (8) szerint a fermentációs maradékot gyakran használják fel a mezőgazdaságban, akár egészben, akár szilárd és folyékony frakcióra történő szétválasztást követően.
Ez a szétválasztás megkönnyíti az anyagok tárolását és nagy távolságra történő szállítását, ami különösen fontos egy CE-jelöléssel ellátott termék esetében.
A fermentációs maradék szilárd és folyékony frakcióra történő mechanikus szétválasztása néhány tagállamban általánosan alkalmazott módszer, és egy
(5) Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).
(6) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Bolygónk egészségessé tétele mindenki számára – Uniós cselekvési terv: „Út a szennyező anyag-mentes levegő, víz és talaj felé”, COM(2021) 400 final, 2021. május 12.
(7) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért, COM(2020) 381 final, 2020. május 20.
(8) Saveyn H, Eder P.
A biológiai kezelésnek (komposzt és emésztett hulladék) alávetett, biológiailag lebomló hulladékok hulladékstá­ tuszának kritériumai: Technikai javaslatok, EUR 26425, Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2013.
JRC87124.