L 221/106
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
26.8.2022
(6)
Având în vedere avizul autorității, este necesar ca datele privind prezența unei game largi de PFAS să fie colectate pentru produsele alimentare care sunt relevante pentru expunerea umană la PFAS, cu scopul de a sprijini o evaluare a expunerii alimentare și pentru a evalua necesitatea de a reglementa aceste substanțe în produse specifice.
În acest scop, este necesar să fie monitorizate alimente specifice din tipuri specifice de producție sau cu caracteristici specifice, pentru care lipsesc date și să fie realizată o estimare a factorilor de prelucrare pentru diverse produse prelucrate.
(7)
Sunt necesare investigații de monitorizare a surselor de contaminare pentru a permite punerea în aplicare a măsurilor de monitorizare pentru a evita apariția PFAS în alimente.
Pentru a oferi orientări în acest sens, este adecvat să se stabilească niveluri orientative ale concentrațiilor de PFAS în alimente.
Este necesar ca respectivele niveluri să nu afecteze posibilitatea introducerii pe piață a oricărui produs alimentar, dar este necesar să fie efectuate investigații atunci când concentrația de PFAS într-un aliment depășește respectivele niveluri.
Pentru a cuantifica concentrațiile de PFAS în cantitățile în care apar, este necesar să fie utilizate metode suficient de sensibile.
Este necesar ca acestea să fie încurajate prin recomandarea unor limite-țintă de cuantificare.
(8)
Alimentele de origine animală contribuie în mod semnificativ la expunerea umană la PFAS.
Autoritatea a concluzionat că PFAS sunt transferați din hrana pentru animale în alimentele provenite de la animale, cu diferențe clare între specii și tipul de PFAS.
Un astfel de transfer de PFAS poate avea loc, de asemenea, din solul ingerat de animalele de fermă care se hrănesc cu furaje și din apa potabilă destinată animalelor.
Prin urmare, pentru investigațiile de monitorizare menite să determine cauzele contaminării, în cazul în care nivelurile maxime de PFAS din alimentele de origine animală stabilite în Regulamentul (CE) nr.
1881/2006 al Comisiei (4) sunt depășite, este important ca laboratoarele să poată controla și hrana destinată animalelor, apa potabilă destinată animalelor și solul pe care trăiesc animalele.
Cu toate acestea, în prezent sunt disponibile doar puține date privind prezența PFAS în hrana destinată animalelor accesibilă în Uniune și care permit studierea hranei pentru animale ca sursă de PFAS în alimentele de origine animală.
Având în vedere că doar un număr limitat de laboratoare sunt în măsură să analizeze PFAS în hrana pentru animale, laboratorul european de referință desfășoară activități suplimentare privind poluanții organici persistenți halogenați din hrana pentru animale și din alimente, pentru a ajuta laboratoarele să dezvolte o astfel de capacitate.
Deși este necesar ca această activitate să permită adoptarea în viitor a unor recomandări suplimentare vizând PFAS în hrana pentru animale odată ce există o capacitate analitică suficientă în rândul laboratoarelor, între timp este necesar ca statele membre ale căror laboratoare sunt deja în măsură să analizeze PFAS în hrana pentru animale să fie recomandate să facă deja aceste analize, iar în statele membre care nu dispun încă de capacitatea analitică necesară este necesar ca laboratoarele să valideze deja metode analitice vizând PFAS din hrana pentru animale.
(9)
Pentru a asigura faptul că eșantioanele sunt reprezentative pentru lotul eșantionat este necesar să fie urmate procedurile de eșantionare prevăzute în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1428 al Comisiei (5) care stabilește metodele de eșantionare și metodele de analiză pentru controlul substanțelor perfluoroalchilate din anumite alimente,
RECOMANDĂ:
1.
Este necesar ca statele membre, în colaborare cu operatorii din sectorul alimentar, să monitorizeze pe parcursul anilor 2022, 2023, 2024 și 2025 prezența PFAS în alimente.
Este necesar ca statele membre să efectueze teste vizând prezența în alimente a următoarelor PFAS: (a) Acid perfluorooctansulfonic (PFOS); (b) Acid perfluorooctanoic (PFOA); (c) Acid perfluorononanoic (PFNA); (d) Acid perfluorohexansulfonic (PFHxS).
Dacă este posibil, este necesar ca statele membre să efectueze și teste vizând prezența compușilor care sunt similari cu PFOS, PFOA, PFNA și PFHxS, dar care au un lanț alchil diferit și care au o incidență relevantă în alimente, în apa potabilă și/sau în serul uman, cum ar fi: (a) Acid perfluorobutanoic (PFBA); (b) Acid perfluoropentanoic (PFPeA);
(4) Regulamentul (CE) nr.
1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).
(5) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1428 al Comisiei din 24 august 2022 de stabilire a metodelor de eșantionare și de analiză pentru controlul substanțelor perfluoroalchilate din anumite produse alimentare (a se vedea pagina 66 din prezentul Jurnal Oficial).