LV
L 221/106
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
26.8.2022.
(6)
Šā Iestādes atzinuma gaismā būtu jāapkopo dati par plaša PFAS klāsta sastopamību pārtikas produktos, kas ir relevanti attiecībā uz cilvēka eksponētību PFAS, lai būtu pamats novērtējumam par uzturekspozīciju un lai varētu novērtēt, vai šīs vielas specifiskās precēs būtu jāreglamentē.
Šajā nolūkā būtu jāmonitorē specifiski pārtikas produkti, kas pārstāv specifiskus ražošanas veidus, vai kam ir specifiskas īpašības un par ko nav datu, un attiecībā uz dažādajiem savāktajiem pārstrādātajiem produktiem skaitliski jānovērtē pārstrādes koeficienti.
(7)
Lai būtu iespējams īstenot pēcpasākumus, kas novērstu PFAS klātbūtni pārtikā, ir papildus jāizmeklē, kādi ir piesārņojuma avoti.
Lai norādījumus šajā sakarā būtu sniegti norādījumi, ir lietderīgi noteikt indikatīvus PFAS koncentrācijas līmeņus pārtikā.
Šiem līmeņiem nevajadzētu ietekmēt iespēju kādu produktu laist tirgū, bet tad, ja PFAS koncentrācija kādā pārtikas produktā šos līmeņus pārsniedz, būtu jāveic izmeklēšana.
Lai kvantitatīvi noteiktu PFAS koncentrāciju daudzumos, kuros tās rodas, būtu jāizmanto pietiekami jutīgas metodes.
Tas būtu jāveicina, ieteicot kvantitatīvās noteikšanas mērķa robežas.
(8)
Cilvēku eksponētību PFAS būtiski ietekmē dzīvnieku izcelsmes pārtika.
Iestāde secināja, ka PFAS no barības nokļūst dzīvnieku izcelsmes pārtikā, skaidri atšķiroties sugām un PFAS veidiem.
Šāda PFAS šādā veidā var tikt pārnestas arī no augsnes, ko lauksaimniecības dzīvnieki uzņem barojoties, un ar dzīvnieku dzirdināmo ūdeni.
Tāpēc, ja dzīvnieku izcelsmes pārtikā ir pārsniegta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (4) noteiktā maksimāli pieļaujamā PFAS koncentrācija, ir svarīgi, lai laboratorijas, veicot tālāku izmeklēšanu, kuras mērķis ir noteikt kontaminācijas cēloņus, spētu kontrolēt arī barību, dzīvnieku dzirdināmo ūdeni un augsni, uz kuras dzīvnieki dzīvo.
Tomēr par PFAS sastopamību Savienības barībā pašlaik ir pieejami tikai daži dati, kas dod iespēju pētīt barību kā PFAS avotu dzīvnieku izcelsmes pārtikā.
PFAS barībā spēj analizēt tikai nedaudzas laboratorijas, tāpēc Eiropas Halogenētu noturīgu organisku pārtikas un barības piesārņotāju references laboratorija tālāk darbojas, lai palīdzētu laboratorijām šādas spējas attīstīt.
Šim darbam gan būtu jādod iespēja, tiklīdz laboratorijām būs pietiekamas analītiskās spējas, turpmāk pieņemt vēl citus ieteikumus par PFAS barībā, un tikmēr dalībvalstīm, kuru laboratorijas jau spēj analizēt PFAS barībā, būtu jāieteic to jau darīt, un tajās dalībvalstīs, kurās vajadzīgo analītisko spēju vēl nav, laboratorijām jau būtu jāvalidē analītiskas metodes PFAS analizēšanai barībā.
(9)
Lai nodrošinātu, ka paraugi attiecībā uz paraugoto partiju ir reprezentatīvi, būtu jāievēro paraugu ņemšanas procedūras, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/1428 (5), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes fluoralkilvielu kontrolei noteiktos pārtikas produktos pielikumā.
AR ŠO IETEIC,
1.
Dalībvalstīm sadarbībā ar pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem 2022., 2023., 2024. un 2025. gadā būtu jāmonitorē PFAS klātbūtne pārtikā.
Dalībvalstīm jāpārbauda, vai pārtikā nav šādu PFAS: a) Perfluoroktānsulfonskābe (PFOS); b) perfluoroktānskābe (PFOA); c) Perfluornonānskābe (PFNA); d) perfluoroheksānsulfonskābe (PFHxS).
Ja iespējams, dalībvalstīm būtu jāpārbauda arī tādu savienojumu klātbūtne, kas ir līdzīgi PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS, bet kam ir cita alkilķēde un kas attiecīgi sastopami pārtikā, dzeramajā ūdenī un/vai cilvēku serumā: a) perfluorbutānskābe (PFBA); b) perfluorpentānskābe (PFPA);
(4) Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).
(5) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1428 (2022. gada 24. augusts), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes perfluoralkilvielu kontrolei noteiktos pārtikas produktos (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 66.. lpp.).