2022.8.23.
–
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 218/57
A gyermekgondozás intézményi kitagolásának befejezése.
1.7.
Szakszervezeti jogok és alapvető munkaügyi normák
Rövid távú prioritások –
A munkaügyi felügyeleti rendszer minden munkajogi és munkavégzésre vonatkozó jogszabály tekintetében betöltendő felügyeleti funkcióit létrehozó jogi keret elfogadása és végrehajtása, a felügyelők hatáskörei meglévő jogszabályokban foglalt minden korlátozásának felszámolása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) normáinak megfelelően.
–
A Munka Törvénykönyve és más vonatkozó jogszabályok módosításának folytatása, és ezek fokozottabb összehangolása az ILO normáival.
–
- Annak további biztosítása, hogy eredményes munkaügyi felügyeleti rendszer jöjjön létre, amely megfelelő hatáskörrel, kapacitásokkal és (pénzügyi, emberi és adminisztratív) erőforrásokkal rendelkezik a munkakörülmények és a munkaügyi kapcsolatok vizsgálatához az ILO normáinak megfelelően.
Középtávú prioritások –
A munkaügyi jogszabályok alátámasztása a munkaügyi viták rendezésére szolgáló eljárásokkal, többek között a munkaügyi közvetítési rendszer révén.
–
Módszertan kidolgozása az egyenlő munka és javadalmazás értékelése/mérése céljából.
–
A Szociális Partnerségi Hármas Bizottság és regionális részlege hatékony működésének biztosítása, valamint a szociális párbeszéd további javítása az ILO-val és a szociális partnerek európai szervezeteivel való együttműködés révén.
2.
Kül- és biztonságpolitika
Az EU közös kül- és biztonságpolitikája (KKBP) területén folytatott párbeszéd és együttműködés további erősítése, a fokozatos konvergenciára törekedve, többek között a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) területén, elsősorban a konfliktusmegelőzési és válságkezelési kérdésekre, a regionális stabilitásra, a fegyverzet-ellenőrzésre, a lefegyverzésre, a nonproliferációra, a kiberbiztonságra és a hibrid fenyegetésekre összpontosítva.
Az együttműködés közös értékeken – többek között a szuverenitás és a területi integritás, a határok sérthetetlensége és a függetlenség tiszteletben tartásának elve melletti elkötelezettségen – és kölcsönös érdekeken alapul, és célja, hogy növelje a szakpolitikai koherenciát és hatékonyságot, a kétoldalú, multilaterális és regionális fórumok biztosította lehetőségek kihasználásával, továbbá fenntartsa a nemzetközi szabályokon alapuló rendet.
2.1.
KBVP-együttműködés, csatlakozás uniós álláspontokhoz, hibrid fenyegetések és kiberbiztonság, stratégiai kommunikáció és regionális együttműködés
Rövid távú prioritások –
Az erőfeszítések fokozása annak érdekében, hogy Grúzia nagyobb mértékben csatlakozzon az EU-nak a KKBP területére vonatkozó nyilatkozataihoz és határozataihoz – többek között a szuverenitásnak és a területi integritásnak az EU–Grúzia társulási megállapodásban foglalt elvével összhangban –, valamint a multilaterális fórumokon való fellépéseihez.
–
Az együttműködés fokozása a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés és a kiberbiztonság megerősítése terén, többek között a hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos felmérésen alapuló ajánlások végrehajtásával.
–
A stratégiai kommunikáció terén folytatott együttműködés megerősítése az állam és a társadalom dezinformációval szembeni rezilienciájának megszilárdítása érdekében; a gyakorlati együttműködési keret kiterjesztése és diverzifikálása a civil társadalmi szereplők, valamint más hasonlóan gondolkodó állami szereplők és intézmények bevonása érdekében.
–
A grúziai biztonsági ágazat hatékony reformjának végrehajtására irányuló erőfeszítések folytatása.
–
A konfliktusmegelőzésre és a válságkezelésre vonatkozó gyakorlati együttműködés megerősítése Grúzia Unió által irányított civil és katonai válságkezelési műveletekben való részvételének elősegítésével, konzultációk és képzés biztosításával a KBVP területén (a 2013 novemberében aláírt, a részvétel kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás, valamint a biztonsághoz, a KBVP-hez és a polgári védelemhez kapcsolódó keleti partnerségi panel multilaterális kerete alapján, a KBVP terén az uniós ügynökségekkel folytatott együttműködésben).
A regionális együttműködés előmozdítása olyan biztonsági kérdésekben, mint a migráció, a jobb határigazgatás, a kritikus infrastruktúra védelme, exportellenőrzés, katasztrófakockázat-csökkentés és -kezelés, többek között szükséghelyzeti reagálás, polgári védelem, a csempészet és az illegális kereskedelem elleni fellépés (például biológiai és nukleáris anyagok), továbbá megfelelő személyzet képzése, elsősorban az EU grúziai vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagokkal foglalkozó kiválósági központ kezdeményezésén és annak délkelet- és kelet-európai regionális titkárságán keresztül.