L 217/62
SV
Europeiska unionens officiella tidning
22.8.2022
4.2 Synpunkter från Portugal
(63)
De synpunkter som Portugal lämnade i skrivelsen av den 26 september 2018 sammanfattas i följande skäl.
(64)
Portugal hävdar att ett negativt beslut om ZFM-ordningen skulle få dramatiska och irreparabla effekter på Madeiras ekonomiska hållbarhet (82).
Kommissionen bör därför ta hänsyn till Madeiras status som yttersta randområde, som erkänns i artikel 349 i EUF-fördraget.
(65)
Portugal hävdar vidare att kommissionen i sin bedömning bör ta hänsyn till ZFM-ordningens ekonomiska inverkan på regionens utveckling (83), särskilt genom att beakta dess ekonomiska effekt på den nationella, europeiska och internationella handeln (84).
(66)
Slutligen anser Portugal att den pågående fördjupade undersökningen skulle diskriminera Madeira gentemot andra jurisdiktioner som tillämpar förmånliga inkomstskattesatser och som inte omfattas av reglerna för statligt stöd (85).
Förekomsten av stöd
(67)
Portugal anser att ZFM-ordningen inte omfattar statliga medel (dvs. ökade utgifter eller till och med minskade intäkter för den offentliga budgeten).
Ordningen motsvarar inte en ”verklig skatteutgift” utan endast en virtuell skatteutgift eller till och med en bokföringsmässig konstruktion (”teoretisk förlust av skatteintäkter”) (86).
Portugal förklarar vidare att företag endast är etablerade i ZFM och investerar där efter det att skattelättnaderna har införts.
Utan skatteförmånen skulle företagen annars inte ha etablerat sig i ZFM eller betalat de vanliga skatterna som är tillämpliga på Portugals fastland eller på Madeira (87).
(68)
Portugal hävdar att ZFM-ordningen utgör en del av den allmänna ekonomin i den portugisiska skatteordningen (88).
Portugal anser vidare att enligt kommissionens praxis (89) bör en låg skattesats som tillämpas i en hel medlemsstat eller autonom region ses som en allmän åtgärd och att den därför inte ger någon fördel till de företag som är etablerade i ZFM (90).
(82) År 2016 gjorde ZFM det möjligt att uppbära nästan [100–200] miljoner euro i bolagsskatt (nästan [15–25] % av de totala skatter som uppbars i regionen det året).
Det skulle innebära att mer än [1 000–2 000] företag som är registrerade i ZFM flyttas till andra regioner eller länder och att arbetslösheten i regionen ökar kraftigt (2014 fanns det [4 000–6 000] direkta, indirekta och sekundära arbetstillfällen i ZFM, vilket motsvarade [1–10] % av den totala sysselsättningen på Madeira).
Se skrivelser från Portugal av den 2 maj 2017, s. 6, och av den 26 september 2018 (bilaga I), s. 62.
(83) Under perioden 2012–2015 stod ZFM:s verksamhet, enligt uppgifter från Madeiras regionala statistiska avdelning (Direção Regional de Estatística da Madeira), i genomsnitt för cirka [1–10] % av bruttomervärdet och [0,5–10] % av sysselsättningen i den autonoma regionen Madeira.
Verksamheterna inom handel, transport och lagring samt hotell- och restaurangverksamhet har bidragit mest till det totala bruttomervärdet för de företag som är etablerade i ZFM (ca [70–80] %).
Tillverkningsverksamheten med anknytning till industrin har bidragit mest till den totala sysselsättningen i regionen ([30–40] %).
År 2014 stod ZFM för [1–10] % av det mervärde som genererades i regionen, dvs. cirka [200–400] miljoner euro, Tax and economic analysis report – Madeira Free Trade Zone (inte översatt till svenska), Ernst & Young, september 2018, s. 60–62 (bilaga I till skrivelsen från Portugal av den 26 september 2018).
(84) År 2014 stod ZFM-företagen för 79 % av exporten ([50–200] miljoner euro).
Under 2016, jämfört med 2014, ökade exporten till Europeiska gemenskapen från [20 000–30 000] till [30 000–40 000] tusen euro.
Livsmedels- och jordbrukssektorerna stod för den största exportvolymen, följt av maskin- och textilsektorerna, vilket hade obestridliga positiva effekter på utvecklingen av den europeiska ekonomin.
Se Tax and economic analysis report (inte översatt till svenska), Ernst & Young, 24 september 2018, s. 68.
(85) Malta, Luxemburg, Nederländerna och Cypern.
Se skrivelse från Portugal av den 26 september 2018, s. 14–16.
(86) I de allmänna statsbudgetarna för åren 1999–2004 anges följande: ”Denna befrielse ... utgör skatt som inte tas ut på inkomster som i avsaknad av denna förmån inte skulle finnas” (2002 års allmänna statsbudget), eller ”om den nuvarande ordningen avskaffades ... skulle detta säkerligen inte leda till att dessa skatteintäkter skulle erhållas” (2004 års allmänna statsbudget).
(87) Skrivelse från Portugal av den 26 september 2018, punkt 50, s. 18.
(88) Skrivelser från Portugal av den 26 september 2018, punkt 29, s. 13, och av den 11 september 2017, s. 30.
(89) Kommissionens beslut (EU) 2019/1252 av den 19 september 2018 om de förhandsbesked i skattefrågor SA.38945 (2015/C) (f.d.
2015/NN) (f.d.
2014/CP) som Luxemburg har utfärdat till förmån för McDonald's Europe (EUT L 195, 23.7.2019, s. 20).
(90) Tax and economic analysis report (inte översatt till svenska), Ernst & Young, 24 september 2018, s. 67.