L 217/62
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
22.8.2022
4.2.
Observațiile Portugaliei
(63)
Observațiile prezentate de Portugalia în scrisoarea din 26 septembrie 2018 sunt rezumate în considerentele următoare.
(64)
Portugalia susține că o decizie negativă privind schema ZFM ar avea efecte dramatice și ireparabile asupra sustenabilității economice a regiunii Madeira (82).
Prin urmare, Comisia ar trebui să țină seama de statutul de regiune ultraperiferică al acesteia, care este recunoscut la articolul 349 din TFUE.
(65)
De asemenea, Portugalia susține că, în evaluarea sa, Comisia ar trebui să țină seama de impactul economic al schemei ZFM asupra dezvoltării regiunii (83), în special luând în considerare efectul său economic asupra comerțului național, european și internațional (84).
(66)
În cele din urmă, Portugalia consideră că investigația aprofundată în curs ar discrimina Madeira față de alte jurisdicții, care aplică rate preferențiale ale impozitului pe profit și eludează normele privind ajutoarele de stat (85).
Existența ajutorului
(67)
Portugalia consideră că schema ZFM nu implică resurse de stat (și anume, o creștere a cheltuielilor sau chiar o reducere a veniturilor pentru bugetul public).
Schema nu corespunde unei „cheltuieli fiscale reale”, ci doar unei cheltuieli fiscale virtuale sau chiar unei ficțiuni contabile („pierderi teoretice de venituri fiscale”) (86).
Portugalia explică, de asemenea, că societățile sunt stabilite în ZFM și investesc în această regiune doar ca urmare a existenței facilității fiscale.
În caz contrar, în absența avantajului fiscal, acestea nu s-ar fi stabilit în ZFM sau nu ar fi plătit impozitele obișnuite aplicabile în Portugalia continentală sau în Madeira (87).
(68)
Portugalia susține că schema ZFM face parte din economia generală a regimului fiscal portughez (88).
De asemenea, Portugalia consideră că, în conformitate cu practica Comisiei (89), o rată de impozitare scăzută aplicată într-un întreg stat membru sau într-o întreagă regiune autonomă ar trebui considerată o măsură generală și, prin urmare, nu conferă un avantaj societăților stabilite în ZFM (90).
(82) În 2016, ZFM a permis colectarea a aproape [100-200] de milioane EUR reprezentând impozit pe profit (aproape [15-25] % din totalul impozitelor colectate în anul respectiv în regiune).
Aceasta ar implica relocarea a peste [1 000-2 000] societăți înregistrate în ZFM către alte regiuni sau țări și o creștere puternică a șomajului în regiune (în 2014, în ZFM existau [4 000-6 000] locuri de muncă directe, indirecte și induse, reprezentând [1-10] % din totalul locurilor de muncă din Madeira).
A se vedea scrisorile Portugaliei din 2 mai 2017, p.
6, și din 26 septembrie 2018 (anexa I), p. 62.
(83) În perioada 2012-2015, în medie, activitatea ZFM, conform informațiilor furnizate de Direcția Regională de Statistică din Madeira (Direção Regional de Estatística da Madeira), a reprezentat aproximativ [1-10] % din valoarea adăugată brută (VAB) și [0,5-10] % din ocuparea forței de muncă din cadrul RAM.
Activitățile legate de comerț, transport și depozitare și cele legate de cazare și alimentație publică au contribuit cel mai mult la VAB totală a societăților stabilite în ZFM (aproximativ [70-80] %).
Activitățile de producție, legate de industrie, au contribuit cel mai mult la ocuparea totală a forței de muncă generată în regiune ([30-40] %).
În 2014, ZFM a reprezentat [1-10] % din valoarea adăugată generată în regiune, și anume aproximativ [200-400] milioane EUR, „Raport de analiză fiscală și economică – Zona de liber schimb Madeira”, Ernst & Young, septembrie 2018, p. 60-62 (anexa I la scrisoarea Portugaliei din 26 septembrie 2018)”.
(84) În 2014, societățile ZFM au asigurat 79 % din exporturi ([50-200] de milioane EUR).
În 2016, comparativ cu 2014, exporturile către Comunitatea Europeană au crescut de la [20 000-30 000] la [30 000-40 000] mii EUR.
Sectorul alimentar și cel agricol au reprezentat principalul volum de exporturi, urmate de sectorul utilajelor și cel al textilelor, care au avut efecte pozitive incontestabile asupra dezvoltării economiei europene.
A se vedea Tax and economic analysis report (Raport de analiză fiscală și economică), Ernst & Young, 24 septembrie 2018, p. 68.
(85) Malta, Luxemburg, Țările de Jos și Cipru.
A se vedea scrisoarea Portugaliei din 26 septembrie 2018, p. 14-16.
(86) Bugetele generale de stat din perioada 1999-2004 prevăd că: „această scutire [...] reprezintă un impozit neperceput asupra unor venituri care, în lipsa acestui avantaj, nu ar exista” (bugetul general de stat pentru 2002), sau că „în mod cert, prin eliminarea schemei actuale [...] nu s-ar mai obține aceste venituri fiscale” (bugetul general de stat pentru 2004).
(87) Scrisoarea Portugaliei din 26 septembrie 2018, punctul 50, p. 18.
(88) Scrisoarea Portugaliei din 26 septembrie 2018, punctul 29, p. 13 și scrisoarea Portugaliei din 11 septembrie 2017, p. 30.
(89) Decizia (UE) 2019/1252 a Comisiei din 19 septembrie 2018 privind deciziile fiscale SA.38945 (2015/C) (ex 2015/NN) (ex 2014/CP) acordate de Luxemburg societății McDonald’s (JO L 195, 23.7.2019, p. 20).
(90) Tax and economic analysis report (Raport de analiză fiscală și economică), Ernst & Young, 24 septembrie 2018, p. 67.