L 217/62
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
22.8.2022.
4.2.
Portugāles piezīmes
(63)
Portugāles 2018. gada 26. septembra vēstulē iesniegtās piezīmes ir apkopotas nākamajos apsvērumos.
(64)
Portugāle apgalvo, ka negatīvam lēmumam par ZFM shēmu būtu dramatiska un neatgriezeniska ietekme uz Madeiras ekonomisko ilgtspēju (82).
Tāpēc Komisijai būtu jāņem vērā Madeiras tālākā reģiona statuss, kas ir atzīts LESD 349. pantā.
(65)
Portugāle arī apgalvo, ka Komisijai savā novērtējumā būtu jāņem vērā ZFM shēmas ekonomiskā ietekme uz reģiona attīstību (83), jo īpaši tās ekonomiskā ietekme uz valsts, Eiropas un starptautisko tirdzniecību (84).
(66)
Visbeidzot, Portugāle uzskata, ka notiekošā padziļinātā izmeklēšana diskriminētu Madeiru attiecībā pret citām jurisdikcijām, kas piemēro preferenciālas ienākuma nodokļa likmes un izvairās no valsts atbalsta noteikumiem (85).
Atbalsta esība
(67)
Portugāle uzskata, ka ZFM shēmā nav iesaistīti valsts līdzekļi (t. i., valsts izdevumu pieaugums vai pat valsts budžeta ieņēmumu samazinājums).
Shēma neatbilst “reāliem nodokļu izdevumiem”, bet vienkārši virtuāliem nodokļu izdevumiem vai pat fiktīviem grāmatvedības datiem (“teorētiski nodokļu ieņēmumu zaudējumi”) (86).
Portugāle arī paskaidro, ka uzņēmumi ir tikai reģistrēti ZFM shēmā un veic tajā ieguldījumus pēc nodokļu atvieglojuma saņemšanas.
Pretējā gadījumā bez nodokļu atvieglojumiem viņi nebūtu reģistrējušies ZFM, vai arī maksātu standarta nodokļus, kas piemērojami kontinentālajā Portugālē vai Madeirā (87).
(68)
Portugāle apgalvo, ka ZFM shēma ir daļa no Portugāles nodokļu shēmas vispārējās ekonomikas (88).
Portugāle turklāt uzskata, ka saskaņā ar Komisijas praksi (89) zema nodokļa likme, ko piemēro visā dalībvalstī vai autonomajā reģionā, būtu jāuzskata par vispārēju pasākumu, un tāpēc tā nepiešķir priekšrocības ZFM reģistrētajiem uzņēmumiem (90).
(82) 2016. gadā ZFM ļāva iekasēt uzņēmumu ienākuma nodokli gandrīz [100–200] miljonu EUR apmērā (gandrīz [15–25] % no kopējiem šajā gadā iekasētajiem nodokļiem minētajā reģionā).
Tas nozīmētu vairāk nekā [1 000–2 000] ZFM reģistrēto uzņēmumu pārvietošanos uz citiem reģioniem vai valstīm un spēcīgu bezdarba pieaugumu reģionā (2014. gadā šajā reģionā ZFM bija [4 000–6 000] tiešas, netiešas un stimulētas darbvietas, kas veidoja [1–10] % no kopējās nodarbinātības Madeirā). Sk.
Portugāles 2017. gada 2. maija vēstuli, 6. lpp., un 2018. gada 26. septembra vēstuli (I pielikums), 62. lpp. (83) Saskaņā ar Madeiras Reģionālā statistikas direktorāta (Direção Regional de Estatística da Madeira) sniegto informāciju laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam ZFM darbība veidoja vidēji aptuveni [1–10] % no bruto pievienotās vērtības (BPV) un [0,5–10] % no AMR nodarbinātības apjoma.
Vislielākais ieguldījums ZFM reģistrēto uzņēmumu kopējā BPV (apmēram [70–80] %) ir bijis darbībām, kas saistītas ar tirdzniecību, transportu un uzglabāšanu, kā arī ar izmitināšanu un ēdināšanu.
Ražošanas darbības, kas saistītas ar rūpniecību, nodrošināja lielāko ieguldījumu kopējā reģionā radītajā nodarbinātībā ([30–40] %).
2014. gadā ZFM veidoja [1–10] % no reģionā radītās pievienotās vērtības, t. i., aptuveni [200–400] miljonu EUR apmērā, “Tax and economic analysis report – Madeira Free Trade Zone” (“Nodokļu un ekonomiskās analīzes ziņojums – Madeiras brīvās tirdzniecības zona”), Ernst & Young, 2018. gada septembris, 60., 61. un 62. lpp.
(Portugāles 2018. gada 26. septembra vēstules I pielikums).
(84) 2014. gadā ZFM uzņēmumi nodrošināja 79 % no eksporta ([50–200] miljonu EUR apmērā).
2016. gadā, salīdzinot ar 2014. gadu, eksports uz Eiropas Kopienu pieauga no [20 000–30 000] līdz [30 000–40 000] tūkstošiem EUR.
Lielāko eksporta apjomu veidoja pārtikas un lauksaimniecības nozares, kam sekoja mašīnbūves un tekstila nozare, un tam nenoliedzami bija pozitīva ietekme uz Eiropas ekonomikas attīstību. Sk.
“Tax and economic analysis report”, Ernst & Young, 2018. gada 24. septembris, 68. lpp. (85) Malta, Luksemburga, Nīderlande un Kipra. Sk.
Portugāles 2018. gada 26. septembra vēstuli, 14., 15. un 16. lpp. (86) Valsts vispārējos budžetos laikposmā no 1999. līdz 2004. gadam ir norādīts, ka “šis atbrīvojums (..) ir nodoklis, ko neuzliek ienākumiem, kuri nepastāvētu, ja nebūtu šāda pabalsta” (2002. gada valsts vispārējais budžets) vai “pašreizējās shēmas atcelšana (..) noteikti novestu pie tā, ka šie nodokļu ieņēmumi netiktu gūti” (2004. gada valsts vispārējais budžets).
(87) Portugāles 2018. gada 26. septembra vēstule, 50. punkts, 18. lpp.
(88) Portugāles 2018. gada 26. septembra vēstule, 29. punkts, 13. lpp., un 2017. gada 11. septembra vēstule, 30. lpp. (89) Komisijas Lēmums (ES) 2019/1252 (2018. gada 19. septembris) par nodokļu nolēmumiem SA.38945 (2015/C) (ex 2015/NN) (ex 2014/CP), kurus Luksemburga izdeva par labu McDonald’s Europe (OV L 195, 23.7.2019., 20. lpp.).
(90) “Tax and economic analysis report”, Ernst & Young, 2018. gada 24. septembris, 67. lpp.