L 200/182
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
29.7.2022.
(180) Vēsturiski Itālijas izvirzītie mērķi nav sasniegti ar tirgus spēku mijiedarbību vien.
Faktiski šo pakalpojumu pietiekamību tradicionāli nodrošina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums, kas šajā nolūkā uzlikts bijušās Tirrenia grupas uzņēmumiem un nostiprināts sākotnējos līgumos.
Patiesi, Komisija atzīmē, ka attiecīgajos maršrutos pakalpojumi tika sniegti – lielākoties nemainīti – daudzus gadus, t. i., vismaz kopš sākotnējā līguma stāšanās spēkā.
Itālija un jo īpaši attiecīgās reģionālās iestādes uzskatīja, ka šie pakalpojumi bija (un turpināja būt) nepieciešami, lai apmierinātu lietotāju pieprasījumu.
(181) Attiecībā uz maršrutiem, kuros sniedz tikai kravu pārvadājumu pakalpojumus (t. i., T3 un T4 līnija), Komisija atgādina, ka Vispārējā tiesa jau ir noteikusi (64), ka, lai pakalpojumu varētu atzīt par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, tam nav obligāti jābūt universālam pakalpojumam burtiskā nozīmē.
Faktiski universālā pakalpojuma jēdziens nav saistīts ar to, ka attiecīgajam pakalpojumam ir jāatbilst vajadzībai, kas kopīga visiem iedzīvotājiem, vai tas ir jāsniedz visā teritorijā (65); tam drīzāk ir jākalpo visas sabiedrības interesēm.
Turklāt Komisija uzskata, ka Savienības tiesību akti neliedz dalībvalstīm, tām īstenojot to rīcības brīvību, uzskatīt noteiktus jūras kravas pārvadājumu pakalpojumus uz attālām teritorijām un no tām par VTNP, ja vien ir ievēroti Jūras kabotāžas regulā noteiktie principi.
(182) Itālija ir paskaidrojusi, ka sabiedrisko pakalpojumu vajadzības ir saistītas ar Poncas salu arhipelāga salu īpašajām ģeogrāfiskajām un sociālekonomiskajām iezīmēm.
Pakalpojumu līguma 1. pantā ir noteikts, ka uzņēmumam Laziomar piešķirtie pakalpojumi “[..] ir vajadzīgi, lai saglabātu teritoriālo nepārtrauktību, tādējādi nodrošinot tādu preču, tostarp īpašo preču, piegādi, kas nepieciešamas sabiedrisko un sociālo pakalpojumu pienācīgai darbībai Poncas salās [..]”.
Poncas salas gadījumā teritoriālā nepārtrauktība, kā arī preču, tostarp īpašo preču, piegāde ir nepieciešama, ņemot vērā tās attālumu no kontinentālās daļas (aptuveni 27 jūras jūdzes no Terračīnas) un nelielo iedzīvotāju skaitu (aptuveni 3 500 iedzīvotāju).
Līdzīgi apsvērumi attiecas uz Ventotenes salu (aptuveni 31 jūras jūdze no Terračīnas un aptuveni 800 iedzīvotājiem).
Šo kravu pārvadājumu regulārais biežums visu gadu nodrošina to, ka arī klusajā sezonā, kad tūristu pieprasījums ir mazāks, šo salu iedzīvotāji un uzņēmumi joprojām ir pienācīgi apgādāti.
Turklāt šie pakalpojumi veicina abu salu ekonomisko attīstību, transportējot preces, tostarp īpašās preces (piemēram, bīstamas preces, cietos sadzīves atkritumus utt.) no kontinentālās daļas un uz to.
(183) Attiecībā uz pasažieru pārvadājumu un jauktu pārvadājumu pakalpojumiem, lai uzskatāmi parādītu patieso pieprasījumu, Itālija iesniedza apkopotus statistikas datus, kas liecina, ka 2012. gadā attiecīgajos laikposmos, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums, Laziomar sabiedrisko pakalpojumu maršrutos kopā pārvadāja 240 430 pasažierus un 13 228 transportlīdzekļus.
2013. gadā šis skaits bija lielāks (t. i., 254 167 pasažieri un 16 927 transportlīdzekļi).
Tas liecina, ka divu gadu laikā, pirms Laziomar tika uzticēts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums, attiecīgajos maršrutos bija ievērojams kopējais pieprasījums pēc jūras transporta pakalpojumiem (sk.
291. apsvērumā sīki izklāstītu statistiku pa maršrutiem par 2011.–2013. gadu).
(184) Lai vēl vairāk pierādītu, ka lietotāju pieprasījums saglabājās, kad Laziomar sāka sniegt pakalpojumus visos maršrutos, pamatojoties uz jauno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, Itālija iesniedza arī apkopotus statistikas datus par laikposmu līdz 2019. gada beigām (sk. 6.–8. tabulu).
Tie apstiprina, ka lietotāju pieprasījums aizvien pastāvēja, ar nelielām izmaiņām uz augšu vai leju.
Jebkurā gadījumā katra maršruta statistikas analīze par katru gadu līdz 2019. gada beigām nesniedza nekādas norādes par to, ka lietotāju pieprasījums konkrētos maršrutos būtu zudis.
6. tabula
Pasažieru statistika par 2014.–2019. gadu
Gads
T1 līnija
T2 līnija
T3 līnija
T4 līnija
A1 līnija
A2 līnija
A3 līnija
Kopējais pasažieru skaits
2014. g.
125 720
63 376
30 812
1 509
36 474
58 680
40 000
356 571
2015. g.
131 453
65 822
40 211
165
37 442
69 327
46 847
391 267
2016. g.
141 720
81 572
45 006
308
42 209
60 263
37 981
409 959
(64) Sk. lietu T-289/03 BUPA un citi / Komisija, ECLI:EU:T:2008:29, 186. punkts.
(65) Sk. lietu 66/86 Ahmed Saeed Flugreisen, ECLI:EU:C:1989:140, 55. punkts; lietu C-266/96 Corsica Ferries France, ECLI:EU:C:1998:306, 45. punkts; lietu T-17/02 Fred Olsen / Komisija, ECLI:EU:T:2005:218, 186. un turpmākie punkti.