L 200/182
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 7 29
(180) Istoriškai tikslų, kurių siekė Italija, nepavyko pasiekti vien dėl rinkos jėgų sąveikos.
Iš tikrųjų šių paslaugų tinkamumas tradiciškai buvo užtikrinamas viešųjų paslaugų įsipareigojimais, kurie šiuo tikslu buvo nustatyti buvusios „Tirrenia“ grupės įmonėms ir įtvirtinti pradiniuose susitarimuose.
Iš tikrųjų Komisija pažymi, kad aptariami maršrutai buvo eksploatuojami beveik be pokyčių daugelį metų, t. y. bent jau nuo pradinio susitarimo įsigaliojimo.
Italijos, o ypač atitinkamos regionų valdžios institucijos, manė, kad šios paslaugos buvo (ir tebėra ) būtinos naudotojų paklausai tenkinti.
(181) Dėl maršrutų, kuriais vežami tik kroviniai (t. y.
T3 linijos ir T4 linijos), Komisija primena, kad Bendrasis Teismas jau yra nustatęs (64), jog paslauga gali būti laikoma visuotinės ekonominės svarbos paslauga, jeigu ji neišvengiamai yra universalioji paslauga stricto sensu.
Iš tikrųjų universaliųjų paslaugų samprata nereiškia, kad nagrinėjama paslauga turi tenkinti poreikį, būdingą visiems gyventojams, arba būti teikiama visoje teritorijoje (65); ji turi būti skirta visos visuomenės interesams.
Be to, Komisijos nuomone, Sąjungos teisės aktai netrukdo valstybėms narėms savo nuožiūra pagrįstai laikyti tam tikras krovinių vežimo jūra paslaugas į atokias vietoves ir iš jų kaip VESP, su sąlyga, kad bus laikomasi Jūrų kabotažo reglamente nustatytų principų.
(182) Italija paaiškino, kad viešųjų paslaugų poreikiai yra susiję su geografiniais ir socioekonominiais Ponto salų ypatumais.
Viešojo paslaugų pirkimo sutarties 1 straipsnyje nustatyta, kad bendrovei „Laziomar“ pavestos teikti paslaugos yra „<...> būtinos teritoriniam tęstinumui išlaikyti, kad būtų užtikrintas prekių, įskaitant specialiąsias, reikalingų tinkamam viešųjų ir socialinių paslaugų teikimui Ponto salose, tiekimas <...>“.
Kalbant apie Poncos salą, reikia užtikrinti teritorinį tęstinumą ir prekių, įskaitant specialiąsias, tiekimą, atsižvelgiant į jos atstumą nuo žemyninės dalies (maždaug už 27 jūrmylių nuo Teračinos) ir nedidelį gyventojų skaičių (maždaug 3 500 gyventojų).
Tas pats pasakytina ir apie Ventotenės salą (esančią už maždaug 31 jūrmylės nuo Teračinos ir turinčią maždaug 800 gyventojų).
Reguliarus šių krovinių vežimo paslaugų dažnumas ištisus metus užtikrina, kad šių salų gyventojai ir įmonės ir toliau būtų tinkamai aprūpinami ir ne sezono metu, kai turistų paklausa yra mažesnė.
Be to, tomis paslaugomis – prekių, įskaitant specialiąsias (pvz., pavojingas prekes, kietąsias komunalines atliekas ir pan.), vežimu iš žemyninės šalies dalies ir į ją – prisidedama ir prie abiejų salų ekonominio vystymosi.
(183) Kalbant apie keleivių vežimo ir mišrias paslaugas, Italija, siekdama parodyti tikrą paklausą, pateikė apibendrintus statistinius duomenis, iš kurių matyti, kad 2012 m. bendrovė „Laziomar“ viešųjų paslaugų maršrutais per atitinkamus laikotarpius, kuriems taikomi viešųjų paslaugų įsipareigojimai, pervežė 240 430 keleivių ir 13 228 transporto priemones.
2013 m. rodikliai buvo didesni (t. y.
254 167 keleiviai ir 16 927 transporto priemonės).
Tai rodo, kad per dvejus metus iki tol, kol bendrovei „Laziomar“ buvo patikėti jos viešųjų paslaugų įsipareigojimai, atitinkamais maršrutais buvo didelė bendra jūrų transporto paslaugų paklausa (žr. 291 konstatuojamąją dalį, kurioje pateikti 2011–2013 m. atskirų maršrutų statistiniai duomenys).
(184) Siekdama papildomai įrodyti, kad naudotojų paklausa išliko, kai bendrovė „Laziomar“ pradėjo eksploatuoti visus maršrutus naujos viešojo paslaugų pirkimo sutarties pagrindu, Italija taip pat pateikė apibendrintus statistinius duomenis iki 2019 m. pabaigos (žr. 6 ir 8 lenteles).
Tai patvirtina, kad naudotojų paklausa išliko, nors ir buvo šiek tiek didesnė ar mažesnė.
Bet kuriuo atveju, atlikus kiekvienų metų atskirų maršrutų statistinių duomenų iki 2019 m. pabaigos analizę, nenustatyta jokių požymių, kad naudotojų paklausa konkrečiais maršrutais būtų dingusi.
6 lentelė
2014–2019 m. keleivių statistika
Metai
T1 linija
T2 linija
T3 linija
T4 linija
A1 linija
A2 linija
A3 linija
Bendras keleivių skaičius
2014 m.
125 720
63 376
30 812
1 509
36 474
58 680
40 000
356 571
2015 m.
131 453
65 822
40 211
165
37 442
69 327
46 847
391 267
2016 m.
141 720
81 572
45 006
308
42 209
60 263
37 981
409 959
(64) Žr.
2008 m. vasario 12 d.
Sprendimo BUPA ir kt. / Komisija, T-289/03, ECLI:EU:T:2008:29, 186 punktą.
(65) Žr.
1989 m. balandžio 11 d.
Sprendimo Ahmed Saeed Flugreisen, 66/86, ECLI:EU:C:1989:140, 55 punktą; 1998 m. birželio 18 d.
Sprendimo Corsica Ferries France, C-266/96, ECLI:EU:C:1998:306, 45 punktą; 2005 m. birželio 15 d.
Sprendimo Fred Olsen / Komisija, T-17/02, ECLI:EU:T:2005:218, 186 ir paskesnius punktus.