16.6.2022
SL
Uradni list Evropske unije
L 161/87
pomoči (3) nadomeščene s smernicami o tveganem financiranju iz leta 2014 (4).
Smernice o tveganem financiranju iz leta 2014 bodo prenehale veljati konec leta 2021.
Vendar bodo morda države članice tudi v prihodnje zaznavale potrebo po zagotavljanju pomoči za tvegano financiranje, zato so še vedno potrebne smernice o tem, kako podpreti tvegano financiranje skladno s pravili o državni pomoči.
2.
V zvezi s tem so MSP hrbtenica gospodarstev držav članic, tako v smislu zaposlovanja kot v smislu gospodarske dinamike in rasti, zato so tudi osrednjega pomena za gospodarski razvoj in odpornost Unije kot celote.
Kot je bilo potrjeno v strategiji za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (5), je v Uniji registriranih 25 milijonov MSP, ki zaposlujejo približno 100 milijonov ljudi, predstavljajo več kot polovico bruto domačega proizvoda (BDP) Unije in imajo ključno vlogo pri ustvarjanju dodane vrednosti v vseh gospodarskih sektorjih.
Prinašajo inovativne rešitve za reševanje izzivov, kot so podnebne spremembe, neučinkovita raba virov in izguba socialne kohezije, ter prispevajo k širjenju teh inovacij, ki podpirajo zeleni in digitalni prehod ter krepijo odpornost ali tehnološko suverenost Unije.
Da pa bi lahko MSP rasla in v celoti izkoristila svoj potencial, potrebujejo financiranje.
To še zlasti velja za visokotehnološke sektorje z visokim tveganjem, ki so usmerjeni v inovacije.
Zato je učinkovit trg tveganega financiranja za MSP ključen za to, da imajo ambiciozna podjetja dostop do potrebnih finančnih sredstev v vseh fazah svojega razvoja.
3.
Zagonska podjetja in MSP imajo kljub možnostim za rast pogosto težave pri dostopu do financiranja, zlasti v zgodnejših fazah razvoja (6) in ko potrebujejo dodatno financiranje za širitev.
Za te težave so krive asimetrične informacije: zagonska podjetja in MSP, zlasti ko so mlada ali če so v novih ali visokotehnoloških sektorjih, vlagateljem in bankam pogosto ne morejo dokazati svoje kreditne sposobnosti ali izvedljivosti poslovnih načrtov.
V takih okoliščinah se pri transakcijah, ki vključujejo MSP in zagonska podjetja, vlagateljem morda ne izplača opraviti dejavnih pregledov in raziskovanja, ki jih sicer zvedejo, preden zagotovijo financiranje večjim ali bolj uveljavljenim družbam, saj so stroški pregleda v primerjavi z vrednostjo naložbe previsoki.
Zato zagonska podjetja in MSP ne glede na kakovost projekta, inovativnost njihove tehnologije in potencial rasti najverjetneje ne bodo imela dostopa do potrebnih finančnih sredstev, dokler ne bodo imela dokazanih dosežkov in zadostnega zavarovanja.
Ta težava je lahko še zlasti izrazita, ko gre za naložbe v inovativne zelene, visokotehnološke, digitalne ali letalsko-vesoljske tehnologije ali v socialne inovacije, ki jih spodbujajo socialni podjetniki (7).
Trgi financiranja podjetij zaradi navedenih asimetričnih informacij morda ne bodo zagotovili potrebnega lastniškega ali dolžniškega financiranja novoustanovljenim in potencialno inovativnim in hitro rastočim zagonskim podjetjem in MSP.
To lahko povzroči trajno nedelovanje kapitalskega trga, ko ponudba me more zadostiti povpraševanju po ceni, sprejemljivi za obe strani, kar negativno vpliva na možnosti za rast MSP ter ogroža rast produktivnosti na enotnem trgu in skupno odpornost gospodarstva Unije.
Mala in inovativna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo se v nekaterih okoliščinah srečujejo z enakim nedelovanjem trga.
4.
Če posamezno podjetje ne prejme financiranja, to ne vpliva le nanj, ampak so posledice lahko širše, zlasti zaradi zunanjih dejavnikov za rast.
V mnogih uspešnih sektorjih rast produktivnosti ne temelji na povečanju produktivnosti podjetij, prisotnih na trgu, temveč na rasti učinkovitejših in tehnološko naprednejših podjetij na račun manj učinkovitih podjetij (ali podjetij, ki ponujajo zastarele proizvode).
Poleg tega imajo zadevni gospodarski sektorji in celotno gospodarstvo koristi od pozitivnih zunanjih dejavnikov za rast, povezanih s kopičenjem znanja, ki ga imajo podjetja (organizacijski kapital) ali delavci (človeški kapital), ter od uvedbe
(3) Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (UL C 19, 22.1.2014, str. 4).
(4) Komisija je med letoma 2012 in 2014 izvedla ambiciozen program posodobitve pravil o državni pomoči, ki je temeljil na treh glavnih ciljih (za več podrobnosti glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o posodobitvi področja državnih pomoči EU (COM(2012) 209 final z dne 8. maja 2012): (a) spodbujati trajnostno, pametno in vključujočo rast na konkurenčnem notranjem trgu; (b) osredotočiti predhodno preverjanje, ki ga izvaja Komisija, na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg, hkrati pa krepiti sodelovanje z državami članicami pri izvrševanju pravil o državni pomoči; ter (c) racionalizirati pravila in zagotoviti hitrejše sprejemanje odločitev.
(5) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020) 103 final z dne 10. marca 2020).
(6) Glej „Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs“ (Evalvacijska podporna študija o pravilih EU o državni pomoči za dostop do financiranja za MSP), Evropska unija (2020), ki je na voljo na spletu: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.
(7) Takšne inovacije vključujejo na primer spreminjanje socialnih praks v podporo zelenemu ali digitalnemu prehodu ali izboljševanje poklicnih možnosti žensk na področju IKT.