SK
16.6.2022
Úradný vestník Európskej únie
L 161/99
45.
Opatrenia rizikového financovania musia stimulovať trhových investorov, aby poskytovali potenciálne životaschopným oprávneným podnikom viac finančných prostriedkov, než by poskytli bez takýchto stimulov, alebo aby na seba prevzali mimoriadne riziko, alebo oboje.
Predpokladá sa, že opatrenie rizikového financovania má stimulačný účinok, ak mobilizuje investície z trhových zdrojov tak, že celkové financovanie poskytnuté oprávneným podnikom prevyšuje rozpočet opatrenia.
Kľúčovým prvkom pre výber finančných sprostred­ kovateľov a správcov fondov by teda mala byť ich schopnosť mobilizovať dodatočné súkromné investície.
46.
Ak sa financované dlhové nástroje využívajú na refinancovanie existujúcich úverov, nepokladajú sa za nástroje so stimulačným účinkom a žiaden prvok pomoci v takomto nástroji nemôže byť pokladaný za zlučiteľný podľa týchto usmernení.
47.
Posúdenie stimulačného účinku úzko súvisí s posúdením potreby štátneho zásahu, ktorému sa venuje oddiel 3.2.2.
Primeranosť opatrenia na dosiahnutie mobilizácie súkromných zdrojov okrem toho závisí v konečnom dôsledku hlavne od koncepcie daného opatrenia z hľadiska vyváženosti rizík a výnosov medzi verejnými a súkromnými poskytovateľmi financovania, čo takisto úzko súvisí s otázkou, či je koncepcia opatrenia štátnej pomoci vo forme rizikového financovania primeraná (pozri oddiel 3.2.3).
Ak sa teda riadne identifikovala potreba štátneho zásahu a opatrenie má vhodnú koncepciu, možno predpokladať, že stimulačný účinok je prítomný.
3.2.
Druhá podmienka: zabránenie nepriaznivým účinkom na podmienky obchodu v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom
48.
Podľa článku 107 ods.
3 písm.
c) Zmluvy môže Komisia pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí považovať za zlučiteľnú, ale len „za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.“
49.
Posúdenie negatívnych účinkov na vnútorný trh zahŕňa komplexné hospodárske a sociálne posúdenia.
Komisia v tomto oddiele vysvetlí, ako chce v tejto súvislosti uplatňovať svoju voľnú úvahu.
50.
Každé opatrenie štátnej pomoci zo svojej podstaty vedie k narušeniu hospodárskej súťaže a má vplyv na obchod medzi členskými štátmi.
Komisia však overí, či je pomoc potrebná (pozri oddiel 3.2.2), primeraná (pozri oddiel 3.2.3) a proporcionálna (pozri oddiel 3.2.4), aby stanovila, či je rušivý vplyv pomoci obmedzený na minimum.
Aby Komisia mohla vykonať toto overenie, požaduje, aby členské štáty predložili dôkaz vo forme ex ante posúdenia, ako je uvedené v oddiele 3.2.1.
51.
Komisia následne posúdi negatívne účinky danej pomoci vo forme rizikového financovania na hospodársku súťaž a obchodné podmienky.
Pomoc v oblasti rizikového financovania môže konkrétne viesť k vytlačovaniu súkromných investorov, mať rušivé účinky na úrovni finančných sprostredkovateľov, spôsobiť špecifické narušenia trhu s výrobkami a mať delokalizačné účinky.
Komisia preskúma takéto negatívne účinky pomoci na hospodársku súťaž a obchod a porovná ich s pozitívnymi účinkami pomoci (pozri oddiel 3.2.5).
Ak pozitívne účinky prevážia nad negatívnymi účinkami, Komisia bude považovať pomoc za zlučiteľnú.
52.
Komisia sa napokon uistí, či pomoc spĺňa jej požiadavky na transparentnosť (pozri oddiel 3.2.6).
3.2.1.
Základné prvky ex ante posúdenia, ktoré Komisii predloží dotknutý členský štát
53.
Štátna pomoc môže byť odôvodnená len vtedy, ak zabezpečí významné zlepšenie, ktoré samotný trh nie je schopný dosiahnuť, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo inej relevantnej prekážky pri poskytovaní rizikového financovania alebo investície.
54.
Štátna pomoc môže byť nutná na zvýšenie poskytovania rizikového financovania v situácii, keď trh sám osebe nie je schopný dosiahnuť účinný výsledok alebo ho dosiahnuť včas.
Komisia sa domnieva, že pokiaľ ide o prístup startupov a MSP alebo podnikov so strednou trhovou kapitalizáciou k financovaniu, nedochádza k žiadnemu všeobecnému zlyhaniu trhu, ale iba k zlyhaniu týkajúcemu sa určitých skupín startupov a MSP a niektorých druhov podnikov so strednou trhovou kapitalizáciou, a to najmä v závislosti od konkrétnych hospodárskych podmienok v dotknutom členskom štáte, ako aj od ich oblasti činnosti (napr. v niektorých sektoroch môžu byť riziká nadhodnotené).