L 161/88
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
16.6.2022
întreprinderi (capital organizațional) sau de lucrători (capital uman), precum și de introducerea de noi bunuri, sub formă de excedent pentru consumatori și/sau întreprinderi.
În măsura în care aceste procese sunt perturbate de faptul că întreprinderile cu potențial de succes nu ar putea să obțină finanțare, este probabil ca la scară mai largă să se înregistreze consecințe negative în ceea ce privește creșterea productivității.
Drept urmare, faptul de a permite unui număr mai mare de întreprinderi să intre pe piață și să se extindă prin înlăturarea obstacolelor nejustificate din calea finanțării poate să stimuleze creșterea economică.
5.
În consecință, existența unui deficit de finanțare care afectează întreprinderile nou-înființate, IMM-urile, întreprinderile mici cu capitalizare medie și întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie poate justifica punerea în aplicare de măsuri de sprijin public de către statele membre, cu scopul de a facilita dezvoltarea finanțării de risc pe piețele interne respective.
Ajutorul de stat direcționat în mod corespunzător, acordat cu scopul de a sprijini furnizarea de finanțare de risc poate să fie un mijloc eficace de înlăturare a disfuncționalității identificate a pieței sau a unui alt obstacol relevant în calea accesului la finanțare și de mobilizare de resurse private.
În contextul actual, statele membre pot, de asemenea, să recurgă la acest tip de ajutor pentru a încuraja redresarea în urma crizei economice cauzate de pandemia de COVID-19.
6.
Pe lângă faptul că este indispensabil pentru economiile naționale ale statelor membre, accesul îmbunătățit la finanțare poate contribui în mod pozitiv la unele dintre obiectivele de politică centrale ale Uniunii.
Accesul la finanțare constituie un instrument puternic de sprijinire a Pactului verde (8) și de pregătire a Europei la era digitală (9), precum și de asigurare a redresării în urma crizei economice cauzate de pandemia de COVID-19 și de creare a unei Uniuni care este mai rezilientă și în fața crizelor viitoare.
7.
Tranziția verde este un obiectiv central al Uniunii.
În conformitate cu cele mai recente proiecții (10), pentru atingerea obiectivelor actuale în materie de climă și energie pentru 2030 ar putea fi necesare investiții anuale suplimentare de până la 417 miliarde EUR, o provocare pentru depășirea căreia este esențial să se mobilizeze investiții private semnificative.
Pentru promovarea finanțării durabile sunt necesare semnale adecvate, astfel încât fluxurile financiare și de capital să fie direcționate către investițiile verzi.
În acest scop, în 2018, Comisia a lansat Planul de finanțare durabilă (11), care a fost urmat recent de un nou pachet privind finanțarea durabilă (12).
Un element pentru promovarea finanțării verzi este prezentarea îmbunătățită a datelor referitoare la climă și mediu, astfel încât investitorii să fie pe deplin informați cu privire la durabilitatea investițiilor lor.
În acest context, un pas esențial a fost adoptarea Regulamentului (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (13), care clasifică activitățile durabile din punctul de vedere al mediului (clasificare denumită în mod curent „taxonomia UE”).
8.
În ceea ce privește tranziția digitală, Comunicarea privind Busola pentru dimensiunea digitală 2030 (14) evidențiază necesitatea de a sprijini dezvoltarea de către Uniune de tehnologii digitale critice într-un mod care să stimuleze creșterea productivității și dezvoltarea economică în deplină coerență cu valorile și obiectivele sale societale.
Pentru a atinge acest obiectiv, sunt esențiale cheltuieli naționale ale statelor membre care să înlesnească creșterea masivă a investițiilor, precum și fondurile relevante ale Uniunii și investițiile private.
(8) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Pactul verde european”, COM(2019) 640 final, 11.12.2019.
(9) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Conturarea viitorului digital al Europei”, COM(2020) 67 final, 19.2.2020.
(10) Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului, COM(2021) 557 final, 14.7.2021.
(11) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Plan de acțiune: finanțarea creșterii durabile”, COM(2018) 97 final, 8.3.2018.
(12) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Taxonomia UE, raportarea de către întreprinderi de informații în materie de durabilitate, preferințele în materie de durabilitate și obligațiile fiduciare: Orientarea finanțării către Pactul verde european”, COM(2021) 188 final, 21.4.2021.
(13) Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).
(14) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital”, COM(2021) 118 final, 9.3.2021.