LV
16.6.2022.
28.
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 161/93
Par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm netiks uzskatīts riska finansējuma atbalsts, ko piešķir: a) grūtībās nonākušiem uzņēmumiem atbilstoši definīcijai, kas sniegta Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (37).
Tomēr, piemērojot šīs pamatnostādnes, par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem netiks uzskatīti MVU, kuru darbības ilgums jebkurā tirgū nepārsniedz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto atbalsttiesīguma periodu un kuri, pamatojoties uz izvēlētā finanšu starpnieka veiktās uzticamības pārbaudes rezultātiem, kvalificējas riska finansējuma ieguldījumiem, izņemot gadījumos, kad uz tiem attiecas maksātnespējas procedūra vai tie atbilst savas valsts tiesību aktos paredzētiem kritērijiem, uz kuru pamata tiem pēc kreditoru pieprasījuma var piemērot kolektīvo maksātnespējas procedūru; b) uzņēmumiem, uz kuriem attiecas neizpildīts atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar kuru tās pašas dalībvalsts piešķirts atbalsts atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu.
29.
Komisija šajās pamatnostādnes noteiktos principus nepiemēros atbalstam, kuru piešķir darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm, proti, atbalstam, kurš tieši saistīts ar eksportētajiem apjomiem, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citām ar eksporta darbību saistītām kārtējām izmaksām, kā arī atbalstam, ko piešķir ar nosacījumu, ka importētu preču vietā tiek izmantotas vietējā ražojuma preces.
30.
Riska finansējuma pasākumiem bieži ir sarežģīta konstrukcija, proti, ar tiem kādai ekonomikas dalībnieku (ieguldītāju) grupai tiek radīti stimuli nodrošināt riska finansējumu kādai citai ekonomikas dalībnieku (atbalsttiesīgu uzņēmumu) grupai.
Atkarībā no tā, kā pasākums ir izstrādāts, un pat ja publisko iestāžu nolūks ir sniegt labumu vienīgi otrai minētajai uzņēmumu grupai, labumu no valsts atbalsta var gūt uzņēmumi vienā vai abos līmeņos.
Turklāt riska finansējuma pasākumos parasti ir iesaistīti viens vai vairāki finanšu starpnieki, kam var būt citāds statuss nekā ieguldītājiem un galīgajiem saņēmējiem, kuros tiek veikti ieguldījumi.
Šādos gadījumos ir arī jāapsver, vai var uzskatīt, ka finanšu starpnieks gūst labumu no valsts atbalsta.
Jebkāds atbalsts finanšu starpniekam būtu jāierobežo, priekšrocības novirzot galīgajiem saņēmējiem, kā noteikts šajās pamatnostādnēs.
Apstāklis, ka finanšu starpnieki var palielināt savus aktīvus un to pārvaldnieki var sasniegt lielāku apgrozījumu, izmantojot komisijas maksas, tiek uzskatīts tikai par sekundāru atbalsta pasākuma ekonomisko ietekmi un nevis par atbalsta radītu priekšrocību finanšu starpniekiem vai pārvaldniekiem.
Tomēr, ja riska finansējuma pasākums ir izstrādāts tā, lai tā sekundārā ietekme tiktu novirzīta identificējamiem finanšu starpniekiem vai identificējamām finanšu starpnieku grupām, tiks uzskatīts, ka šie finanšu starpnieki gūst netiešu priekšrocību.
2.2.
Paziņojams riska finansējuma atbalsts
31.
Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm jāpaziņo par riska finansējuma pasākumiem, kuri: i) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (jo īpaši pasākumi, kuri neatbilst tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijam (38) un uz kuriem neattiecas de minimis regulu piemērošanas joma (39)) un ii) kuri neatbilst visiem Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā (“Atbalsts MVU piekļuvei finansējumam”) minētajiem nosacījumiem.
Komisija novērtēs šo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
Šajās pamatnostādnēs galvenā uzmanība ir pievērsta riska finansējuma pasākumiem, kas, visticamāk, ir saderīgi saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja ir ievēroti vairāki nosacījumi, kas sīkāk aprakstīti šo pamatnostādņu 3. iedaļā.
Šādi pasākumi ietilpst vienā no abām turpmāk minētajām kategorijām.
32.
Pirmā kategorija ietver riska finansējuma pasākumus, kuru mērķuzņēmumi neatbilst visām atbilstības prasībām, kas attiecībā uz riska finansējuma atbalstu noteiktas Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 3. iedaļā.
Šajā kategorijā jo īpaši ietilpst pasākumi, kas vērsti uz šādiem uzņēmumiem: a) mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi; b) inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi; c) MVU, kuri sākotnējo riska finansējuma ieguldījumu saņem tad, kad tie jebkurā tirgū ir darbojušies ilgāk par Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteikto atbalsttiesīguma periodu;
(37) Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).
(38) Sk.
34. zemsvītras piezīmi.
(39) Sk.
36. zemsvītras piezīmi.