L 161/88
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
16.6.2022.
pārpalikums patērētājiem un/vai uzņēmumiem.
Ja šos procesus traucē fakts, ka potenciāli veiksmīgi uzņēmumi var nespēt iegūt finansējumu, plašāka ietekme uz ražīguma pieaugumu, visticamāk, būs negatīva.
Novēršot nevajadzīgus šķēršļus piekļuvei finansējumam un dodot iespēju ieiet tirgū un augt plašākam uzņēmumu lokam, izaugsme varētu tikt veicināta.
5.
Tāpēc finansējuma trūkums, kas skar jaunuzņēmumus, MVU, mazus vidējas kapitalizācijas uzņēmumus un inovatīvus vidējas kapitalizācijas uzņēmumus, var attaisnot dalībvalstu publiskā atbalsta pasākumus, kurus tās ievieš, lai veicinātu riska finansējuma attīstību savā iekšzemes tirgū.
Pienācīgi mērķorientēts valsts atbalsts, kura mērķis ir palīdzēt nodrošināt riska finansējumu, var būt efektīvs līdzeklis, kā novērst apzināto tirgus nepilnību vai citu būtisku šķērsli finansējuma pieejamībai un piesaistīt privātos resursus.
Pašreizējā situācijā dalībvalstis to var arī izmantot nolūkā veicināt atgūšanos no Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomikas krīzes.
6.
Uzlabota piekļuve finansējumam ne tikai ir nepieciešama dalībvalstu iekšzemes ekonomikai, bet var arī palīdzēt sasniegt dažus Savienības galvenos rīcībpolitikas mērķus.
Piekļuve finansējumam ir spēcīgs instruments, ar ko atbalstīt zaļo kursu (8) un darīt Eiropu gatavu digitālajam laikmetam (9), kā arī nodrošināt atgūšanos no Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomikas krīzes un veidot Savienību, kas ir noturīgāka arī pret turpmākām krīzēm.
7.
Zaļā pārkārtošanās ir viens no Savienības pamatmērķiem.
Saskaņā ar jaunākajām prognozēm (10) pašreizējo 2030. gadam nosprausto klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanai ik gadu varētu būt vajadzīgi papildu ieguldījumi līdz 417 miljardu EUR apmērā, kas būs iespējams tikai, piesaistot ievērojamus privātos ieguldījumus.
Ilgtspējīga finansējuma veicināšanas nolūkā ir jāraida pareizie signāli, lai finanšu un kapitāla plūsmas virzītu uz zaļajām investīcijām.
Šajā nolūkā Komisija 2018. gadā nāca klajā ar Ilgtspējīgas izaugsmes finansējuma plānu (11), kam nesen sekoja jauna Ilgtspējīga finansējuma pakete (12).
Zaļā finansējuma veicināšanas nolūkā ir nepieciešams arī uzlabot informācijas sniegšanu par klimata un vides datiem, lai ieguldītāji būtu pilnībā informēti par savu ieguldījumu ilgtspēju.
Šajā kontekstā svarīgs solis bija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (13) pieņemšana, kurā ir klasificētas vides ziņā ilgtspējīgas darbības (parasti saukta par “ES taksonomiju”).
8.
Attiecībā uz digitālo pārkārtošanos paziņojumā “Digitālais kompass periodam līdz 2030. gadam” (14) ir uzsvērts, ka Savienībai ir jāatbalsta kritiski svarīgu digitālo tehnoloģiju attīstība tādā veidā, kas veicina ražīguma pieaugumu un ekonomikas attīstību pilnīgā saskaņā ar tās sabiedriskajām vērtībām un mērķiem.
Lai nolūkā sasniegt minēto mērķi varētu pamatīgi palielināt ieguldījumus, ir nepieciešami ne tikai attiecīgie Savienības līdzekļi un privātie ieguldījumi, bet arī dalībvalstu finansējums.
(8) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019) 640 final, 11.12.2019.).
(9) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020) 67 final, 19.2.2020.).
(10) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 (COM(2021)557 final, 14.7.2021.).
(11) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai Bankai, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai “Rīcības plāns: Ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana”, (COM(2018) 97 final, 8.3.2018.).
(12) Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES taksonomija, uzņēmumu ilgtspējas informācijas ziņošana, vēlmes ilgtspējas jomā un fiduciārie pienākumi: finansējuma novirzīšana Eiropas zaļā kursa īstenošanai” (COM(2021) 188 final, 21.4.2021.).
(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).
(14) Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021) 118 final, 9.3.2021.).