16.6.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 161/87
tika aizstātas ar 2014. gada Riska finansējuma pamatnostādnēm (3), kas bija daļa no valsts atbalsta modernizācijas paketes (4).
2014. gada Riska finansējuma pamatnostādnes zaudēs spēku 2021. gada beigās.
Tomēr dalībvalstis arī turpmāk var saskatīt vajadzību sniegt riska finansējuma atbalstu, un joprojām ir vajadzīgi norādījumi par to, kā atbalstīt riska finansēšanu, pilnībā ievērojot valsts atbalsta noteikumus.
2.
Šajā sakarā MVU ir dalībvalstu ekonomikas mugurkauls gan attiecībā uz nodarbinātību, gan ekonomikas dinamismu un izaugsmi, un tāpēc tie ir arī visas Savienības ekonomikas attīstības un ekonomiskās noturības pamatā.
Kā atzīts MVU stratēģijā ilgtspējīgai un digitālai Eiropai (5), Savienības 25 miljoni MVU nodarbina aptuveni 100 miljonus cilvēku, veido vairāk nekā pusi no Savienības iekšzemes kopprodukta (IKP) un tiem ir būtiska nozīme pievienotās vērtības radīšanā ikvienā ekonomikas nozarē.
Tie piedāvā inovatīvus risinājumus tādu problēmu risināšanai kā klimata pārmaiņas, resursu neefektīva izmantošana un sociālās kohēzijas zudums un palīdz izplatīt šo inovāciju un tādējādi atbalsta zaļo un digitālo pārkārtošanos un stiprina Savienības noturību vai tehnoloģisko suverenitāti.
Tomēr, lai MVU varētu attīstīties un pilnībā izmantot savu potenciālu, tiem ir vajadzīgs finansējums.
Tas jo īpaši attiecas uz augsto tehnoloģiju un augsta riska nozarēm, kas orientētas uz inovāciju.
Tāpēc efektīvs MVU riska finansējuma tirgus ir būtisks dinamiskiem uzņēmumiem, lai tie varētu piekļūt vajadzīgajam finansējumam ikvienā savas attīstības posmā.
3.
Neraugoties uz to izaugsmes perspektīvām, jaunuzņēmumiem un MVU bieži ir grūtības piekļūt finansējumam, it īpaši to attīstības agrīnajā posmā (6) un gadījumā, kad tiem vajadzīgs papildu finansējums, lai paplašinātos.
Šo grūtību pamatā ir asimetriskas informācijas problēma – jaunuzņēmumi un MVU, it īpaši tad, ja tie ir jauni vai darbojas jaunās vai augsto tehnoloģiju nozarēs, bieži ieguldītājiem un bankām nespēj pierādīt savu kredītspēju vai sava uzņēmējdarbības plāna dzīvotspēju.
Šādos apstākļos aktīvā pārbaude un izpēte, kādu ieguldītāji veic sakarā ar finansējuma nodrošināšanu lielākiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem ar iedibinātu reputāciju, var nebūt lietderīga attiecībā uz darījumiem, kuros iesaistīti MVU un jaunuzņēmumi, jo šādas pārbaudes izmaksas ir pārāk augstas attiecībā pret ieguldījuma vērtību.
Tāpēc, kamēr vien jaunuzņēmumi un MVU nevarēs pierādīt savus sasniegumus un to, ka tiem ir pietiekams nodrošinājums, tie neatkarīgi no sava projekta kvalitātes, tehnoloģijas inovācijas un izaugsmes potenciāla, visticamāk, nevarēs piekļūt vajadzīgajam finansējumam.
Šī problēma var būt īpaši izteikta attiecībā uz ieguldījumiem inovatīvās zaļajās, augstajās, digitālajās vai aerokosmiskajās tehnoloģijās vai sociālajā inovācijā, ko virza sociālie uzņēmēji (7).
Minētās asimetriskās informācijas dēļ uzņēmējdarbības finansēšanas tirgi var nespēt jaunizveidotiem inovatīviem jaunuzņēmumiem un MVU, kam ir spēcīgas izaugsmes potenciāls, nodrošināt vajadzīgo pašu kapitāla vai aizņēmuma finansējumu, kā rezultātā rodas pastāvīga kapitāla tirgus nepilnība un piedāvājums nevar apmierināt pieprasījumu par abām pusēm pieņemamu cenu un tādējādi tiek nelabvēlīgi ietekmētas MVU izaugsmes perspektīvas un apdraudēts ražīguma pieaugums vienotajā tirgū un Savienības ekonomikas noturība kopumā.
Konkrētos apstākļos arī mazi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi un inovatīvi vidējas kapitalizācijas uzņēmumi saskaras ar tādu pašu tirgus nepilnību.
4.
Tas, ka uzņēmums nesaņem finansējumu, var ne tikai ietekmēt konkrēto uzņēmumu, bet it īpaši izaugsmes ārējās ietekmes dēļ var radīt arī plašākas sekas.
Daudzās veiksmīgās nozarēs ražīgums pieaug nevis tāpēc, ka tirgū esošie uzņēmumi kļūst produktīvāki, bet gan tāpēc, ka efektīvākie un tehnoloģiski attīstītākie uzņēmumi aug uz to uzņēmumu rēķina, kuri ir mazāk efektīvi (vai kuru produkti ir novecojuši).
Turklāt iesaistītās ekonomikas nozares un ekonomika kopumā gūst labumu no izaugsmes pozitīvās ārējās ietekmes, ko rada uzņēmumu (organizatoriskā kapitāla) vai darba ņēmēju (cilvēkkapitāla) zināšanu uzkrāšanās, kā arī no jaunu preču ieviešanas, kas izpaužas kā
(3) Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus (OV C 19, 22.1.2014., 4. lpp.).
(4) 2012. līdz 2014. gada periodā Komisija īstenoja vērienīgu valsts atbalsta modernizācijas programmu, kuras pamatā bija šādi trīs galvenie mērķi (lai iegūtu sīkāku informāciju, sk.
Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)” (COM(2012) 209 final, 8.5.2012.): a) veicināt ilgtspējīgu, viedu un iekļaujošu izaugsmi konkurencei atvērtā iekšējā tirgū; b) Komisijas ex ante pārbaudes mērķtiecīgi vērst uz lietām, kurām ir vislielākā ietekme uz iekšējo tirgu, vienlaikus stiprinot dalībvalstu sadarbību valsts atbalsta noteikumu izpildē un c) racionalizēt noteikumus nolūkā paātrināt lēmumu pieņemšanas procesu.
(5) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (COM(2020) 103 final, 10.3.2020.).
(6) Sk.
Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs, Eiropas Savienība (2020. gads), pieejams tiešsaistē: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.
(7) Šāda inovācija ir, piemēram, sociālās prakses maiņa zaļās vai digitālās pārkārtošanās atbalstam vai sieviešu piekļuves profesijām informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā uzlabošana.