16.6.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 161/115
168.
Lai Komisija varētu novērtēt pasākuma iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, dalībvalsts var iesniegt visus tās rīcībā esošos pētījumus vai citus attiecīgus pierādījumus, piemēram, ex post izvērtējumus, kas veikti par līdzīgām shēmām atbalsttiesīgo uzņēmumu, finansējuma struktūru, pasākuma parametru un ģeogrāfiskā apgabala ziņā.
169.
Riska finansējuma piedāvājuma tirgus līmenī valsts atbalsta rezultātā no tirgus var tikt izstumti privātie ieguldītāji, kuriem var vājināties motivācija nodrošināt finansējumu atbalsttiesīgiem uzņēmumiem un rasties vēlme nogaidīt, līdz valsts sniegs atbalstu par šādiem ieguldījumiem.
Jo lielāka kopējā galīgajiem saņēmējiem sniegtā finansējuma summa un šo saņēmēju uzņēmumu lielums un jo tālāku attīstības posmu tie sasnieguši, jo lielāks arī šāds risks, tāpēc ka privātais finansējums šādos apstākļos pakāpeniski kļūst pieejamāks.
Turklāt valsts atbalstam nevajadzētu novērst ar ieguldījumiem saistīto parasto uzņēmējdarbības risku, kuru ieguldītāji būtu uzņēmušies arī bez valsts atbalsta.
Tomēr, ja tirgus nepilnība vai cits būtisks šķērslis ir noteikti pienācīgi, ir mazāka iespējamība, ka riska finansējuma pasākuma rezultātā notiks šāda izstumšana no tirgus.
170.
Finanšu starpnieku līmenī atbalsta kropļojošā ietekme var izpausties tādējādi, ka palielinās vai saglabājas starpnieka tirgus vara, piemēram, konkrēta reģiona tirgū.
Pat tad, ja atbalsts finanšu starpnieka tirgus varu nenostiprina tiešā veidā, tas šādu efektu var radīt netieši, atturot esošos konkurentus no paplašināšanās, veicinot to aiziešanu no tirgus vai atturot jaunus konkurentus no ieiešanas tirgū.
171.
Riska finansējuma pasākumiem jābūt vērstiem uz tādiem uz izaugsmi orientētiem uzņēmumiem, kas nespēj piesaistīt pietiekamu finansējumu no privātiem resursiem, bet riska finansējuma valsts atbalsta rezultātā var kļūt dzīvotspējīgi.
Turpretī, ja ar pasākumu ir paredzēts izveidot publisku fondu, bet minētā fonda ieguldījumu stratēģijā atbalsttiesīgo uzņēmumu potenciālā dzīvotspēja nav pietiekami pierādīta, attiecīgais pasākums diez vai atbildīs samēra kritērijam (sk.
3.2.5.3. iedaļu), jo šādu riska finansējuma ieguldījumu var pielīdzināt dotācijai.
172.
Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 21. pantā noteiktie komerciālās pārvaldības un uz peļņu orientētas lēmumu pieņemšanas nosacījumi ir būtiski, lai nodrošinātu, ka galīgie saņēmēji uzņēmumi tiek izraudzīti, balstoties uz komerciāliem apsvērumiem.
Tāpēc Komisija minētos nosacījumus ņems vērā, saskaņā ar šīm pamatnostādnēm novērtējot riska finansējuma pasākumus, ieskaitot pasākumus, kuros ir iesaistīti publiski finanšu starpnieki.
173.
Mazi ieguldījumu fondi, kuru darbības reģionālais tvērums ir ierobežots un kuriem nav atbilstoša pārvaldības mehānisma, tiks analizēti ar mērķi izvairīties no neefektīvu tirgus struktūru saglabāšanas.
Nepietiekamas diversifikācijas dēļ, kas saistīta ar potenciāli mazo tādu atbalsttiesīgo uzņēmumu skaitu, kuros ieguldīt, reģionālu riska finansējuma shēmu apjoms un tvērums ne vienmēr ir pietiekams, kā rezultātā varētu samazināties šādu fondu efektivitāte un atbalsts tiktu piešķirts mazāk dzīvotspējīgiem uzņēmumiem.
Šādos gadījumos ieguldījumi, iespējams, varētu izkropļot konkurenci un radīt pārmērīgas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem.
174.
Galīgo saņēmēju līmenī pasākumam varētu būt kropļojoša ietekme uz produktu tirgiem, kuros šie uzņēmumi konkurē.
Piemēram, pasākums var izkropļot konkurenci, ja tas ir vērsts uz neefektīvu nozaru uzņēmumiem.
Konkurence var tikt pārliecīgi izkropļota it īpaši tad, ja valsts atbalsta ietekmē būtiski tiek palielinātas jaudas neefektīvā tirgū, jo jaudas pārpalikuma radīšana vai uzturēšana varētu nospiest uz leju peļņas normas, mazināt konkurentu ieguldījumus vai pat piespiest konkurentus pamest tirgu.
Tas var arī atturēt uzņēmumus no ieiešanas tirgū.
Rezultātā rodas neefektīvas tirgus struktūras, kuras ilgtermiņā ir nelabvēlīgas arī patērētājiem.
Ja mērķnozaru tirgus ir izaugsmes fāzē, parasti ir mazāks pamats bažīties, ka atbalsts varētu negatīvi ietekmēt dinamiskos stimulus vai radīt pārmērīgus šķēršļus ieiešanai tirgū vai iziešanai no tā.
Komisija uzskata, ka šādu izkropļojumu risks ir būtisks gadījumos, kad riska finansējuma pasākums ir vērsts uz konkrētu nozari vai atsevišķām nozarēm tiek dota priekšroka pār citām.
Šādos gadījumos Komisija analizēs ražošanas jaudas līmeni attiecīgajā nozarē, ņemot vērā potenciālo pieprasījumu.
Lai Komisija varētu veikt šādu novērtējumu, dalībvalstij savā paziņojumā ir jānorāda, vai riska finansējuma pasākums ir vērsts uz konkrētu nozari un vai atsevišķām nozarēm tiek dota priekšroka pār citām.